72 
erratiske Blokke paa Jura skrev sig fra garnle Glefscher, som 
havde gaaet ned fra Alperne, tvsers over Genferso og Schweizer 
Lavlandet. Playfair Works I. 29. 
Den sainvittighedsfulde geologiske Historiker Grev d’Archiac 
anerkjender derfor, at det er Playfairs Ide, som baade Charpen- 
tier og Agassiz senere udvidede og tillader ikke engang, at man 
nsevner Venetz som Ophavsmanden (Historic de la progrcs de geo¬ 
logic) „Tout ce qu’on a appel6 depuis la theorio des anciens 
glaciers se trouve resume dans ce peu de mots“ de Playfair). 
Vi koinme altsaa til de to andre af Esulark paaberaabte 
Kjendsgjerninger, Morsenen ved Lysefjorden og Afslebningen (Esm. 
har saavidt jeg ved to Gange brngt Adjektivet „afslebet.“) 
Det geologiske Indtryk, som Esmarks Iagttagelse om Morse- 
nen 1 Lysefjoreen, gjor hos Keilhau, lseser man i Nyt. Mag. f. 
Naturv. Bd. I pag. 224. Keilhau indvender mod denne Morsene, 
at den mangier en af Jokelgjmrdernes saedvanlige Egenskaber 
nemlig det bueformede Lob tvsers over Dalen. Strax efter for- 
trellei Keilhau, at han og hans Ledsager saa ellers paa Statlan- 
det. Grus og Stenmasscr lige ved Seen, formede saaledes, at det 
vistnok her syntes umuligt at forkaste Ideen om forhen lige til 
Havet nedstegne Jokler. Man kan ikke i den ene, ikke karak- 
teristiske, Morsene se nogen Argumentation* for en almindelig 
Isbd. Morsenen ved Lysefjorden ligger omtrent 58° 54' n. Br., 
og i bjserland kun. lidt over 2° nordligere stiger Suphelle-Bneen 
ned til kun 105 Fod over Havet. Kun hvis Argumentet i sin 
nvendelse 1824 var nyt, vilde det for Esmarks Stilling med 
Hensyn til Glacialtheoricrne vmre et Moment af Betydning; men 
agttagelsen af Morsener som Angivere af Gletschernes Bevmgelse 
ilhore de Saussure (Voyages dans les Alpes 1803). 
Lader os endelig betragte hvad der ligger i de faa af Esmark 
Herat kommer endnu Dalens srcregne Beskaffenhcd. Efter Esmarks Beskri- 
7 3C r SyneS Dalen at danac ct d >-bt Indsnit lebende i en B„c og forl.indende 
y^orden paa den ene Side med Hole-Fjorden paa den anden, og med over- 
ouientlig bden Elevation af Dalbunden selv ved Vanddelet. Uette er ingen 
almindelig opstigende Dal. 
