76 
tydningen af MoraBnen som sikker Angiver af Gletscherens Bevse- 
gelse. Det er Playfair 1 , som forst udtalte i 1802, at Gletscher 
har engang bragt de erratiske Blokke didhen, hvor de nu ligge 
(vide supra). Schweizer-Iugemeuren Venetz 2 endelig 1821 var 
maaske i Sehweitz den Forste, der saa Polituren af Klippen ved 
Gletscheren; men han lagde dog ikke videre Vsegt derpaa. 
Det var hans Ven, de Charpentier 3 , der 1835 udhsevede dette 
Agassiz, som S. samlede paa sine gjentagne Fjeldreiser, danne cndnu Grundla- 
get for vor Kundskab om Gletscher, og ingen vigtig „Erscheinung, M kan man 
sige, er undgaaet ham. u Foruden Striberne, som Saussure allerede saa, men 
misforstod, finde vi hos S. allerede nogle hvelvede Fjeldformer betegnede som 
roches moutonnees, et Navn som man senere har beholdt for de ved Gletscheren 
polerede og afslebne Former; men S. har ikke paavist dem som saadannc. 
Playfair, Professor of natural history i Edinburgh, vide supra. Man stiller som 
bekjendt Playfair og Hutton paa den ene Side op mod Werner paa den anden. 
Venetz, Ingenieur en chef i Canton Wallis, bctragtedes i Sehweitz laenge som 
den Forste, der havde fremsat Theorien om Gletschers Udbrcdelse engang fra 
Alperne til Jura og om den transporterende Aarsag til de erratiske Blokke. 
Venetz laeste sin fuldstaendige Afhandling i 1821 for det Schweizcr naturhisto- 
nske Selskab, men den vides ikke i sin Helhed at vaerc offentliggjort fori 1833 
i Denkschriften d. allegemein-schwciz. Gesellschafft. 
Saafremt man ikke vil antage, at Esmark gjennem videnskabelig Correspon¬ 
dence er bleven vidende om Hovedpuncterne i denne Opsigt vmkkende Afhand- 
hng, og det, mener J. Forbes, er det ikke Grund til at tro, arbeidede Esmark 
fuldkommen uafvidende om Venetz, hvis Afhandling forresten indeholder en 
vidtloftig Redegjorelse for Gletschernes vexelvise periodiske Frem- og Tilbage- 
skridt. ^ Og de gamle Moramer betragter Venetz som B henhorende til den graa 
bortid. Ogsaa Slibningen havde Venetz seet, men han udtaler ikke dette 
Phamomen med Vsegt 
Man ser heraf, at Esmarks Samtidige udtaler (3 Aar tidligerc end 
Esmark) Pkamomenets historiske Standpnnkt paa den Tid. Hos d’Arehiac fin¬ 
der man anfort som Bevis paa, at Sehweitz allerede tidligt har vreret et Hjem 
for glaciale Ideer, at Brard fortseller i Dictionnaire d. sc. naturelles, Artikel 
Glacier om Blokke, som fortes ned af Gletscher. En Forcr ved Navn Deville 
skulde have fremsat denne Forklaring, altsaa en Mand fra sclve Gletschcrver- 
denen. At Esmark kjender saadanne Schwcizer-Tanker, ialfald gjennem v. 
Buch, udsiger han selv. 
3 De Char P ent,er > Bergvserksdirektor i Bex-Notice sur la cause probable de trans¬ 
port des Blocs erratiques de la Suisse, Annales des Mines tome VIII. 1835 
