77 
Pheenomen som et sikkert Mserke efter Gletscher; men han kjendte 
igjen ikke Striberne, f0rend Agassiz 1 gjorde opmserksom paa dem 
(1835—1841). Agassiz erkjendte, at Gletscher frembringer Stri¬ 
berne og udtalte dermed deres store Betydning, og' ban forenede, 
hvad Playfair, Venetz, Charpentier og Sefstrom tildels modstri- 
dende havde iagttaget, til en fuldstsendig udviklet og klart frem- 
sat Theori 1840 — 41 om en Gletscherverden i Europa, hvilken 
Theori han navnlig ogsaa anvender for Skandinaviens Vedkom- 
mende, og hvis Tid ikke falder i Urtiden, men efter Tertisertiden. 
Paa den anden Side var (vide supra) baade Afslibning og 
Striber allerede tidligt observerede i Nor den *, men uden saavidt 
jeg ved at seetfces i Forbindelse hverken med Gletscher eller med 
erratiske Blokke. Alex. Brongniart er det vel, som forst 1828 har 
udtalt, at Furerne paa Fjeldet ere ligesom Hjulspor paa den Vei, 
— var den Forste, der bestemt udtalte det Factum, at Gletscheren ved sin 
Fremskriden polerer Klippen. Ch. bruger Udtrykkene: afriver, slider, polerer* 
I. Forbes udraaber i Anledning heraf (Travels in the Alps, pag. 46, 1845): 
„It is very strange that this most evident and seemingly natural action should 
have been so long overlooked and finally contested. 4 * — Angaaende Gletscher- 
theoriens senere Udvikling er det vanskeligt altid at skille mellem Charpentier 
og Agassiz. 
1 S. Agassiz, Bulletin de la soc. geol. Vol. 9,1838, Etudes sur les glaciers 1840, 
Untersuchungen fiber die Gletscher 1841. I Sporgsmaalet om de erratiske 
Blokke heldede lian forst til de gsengse Stromtheorier, men 1835 begav han 
sig til Charpentier, og disse studerede Gletscherverdenen sammen. Ag. var da 
den Forste, som erkjendte Gletsclierschliffcr paa Jura, hvor de var bekjendt som 
Waschflachen (laves). Dernsest er det Ag. som forst i Sydeuropa nsevner Stri¬ 
ber, dem ikke engang Charpentier havde seet, og som udsiger, at de indskrabes 
ved Gletscheren. Det er ogsaa Ag. som allerede liar forklaret Krydsning 
af forskjellige S*t med Striber (et Phoenomen, som hos os isaer Horbye 
og Rordam have skjamket udmaerket Opmaerksomhed). I sit Capitel om 
Beviserne for en tidligere storre Udbredelse af Gletscher udvikler Ag. for 
forste Gang vidtleftigt en klar Gletscher-Theori, efter at han ferst paa det 
- Kraftigste har modbevist Sefstroms Flom-Theori: w Ved Slutningen af den geo- 
logiske Periode, siger han, var den skandinaviske og den britanmske Halvo, Nord- 
seen, Gstersoen, det nordlige Tydskland, Schweitz, Middelhavet indtil Atlas, 
det nordlige Amcrika og det asiatiskc Rusland bedaekket af et uhyre Isfeldt, 
hvoraf kun de overste Toppe opdukkede w o. s. v. 
