95 
lede, ja fra alle hid til bekjendte Annelider, ved at have i hele 
Kroppens Lsengde Tvservulsterne med deres Krogborster stillede 
ovenfor Haarborsteknipperne, og danner derved alene en vel be- 
grundet ny Slaegt. Maaskee kunde ogsaa vor Cl. biceps, forme- 
deist Mangelen af Cirrer (Gjelletraade) paa Analsegmenfcet og 
dens dorsale Gatbor, fortjene at afsondres fra Clymene som en 
egen Slsegt. 
Hr. Hansteen fremlagde en Shrivelse fra en af den geographi- 
she Opmaalings Arb eider e, Hr. Lieutenant Lund, hvori ommeldes , at 
han har maalt Dybden paa adskillige Punkter af de storre 
Indsoer i Ag ershuns Stift, og ved et dertil indrettet Apparat 
forskaffet sig Gruus fra disse Punkter paa Bunden afSoen, hvilket er 
oversendt til Hr. Lector Kjerulf. Den storste Dybde af Storsoen i 
Rendalen fandtes f. Ex. = 940 Fod; da Soens Over fades Hoide over 
Havet er 819 Fod, er altsaa dette Punkt paa Soens Bund 121' under 
llavets Overflade. 
Hr. Kjerulf ytrede, at det vilde vcere interessant red Oplodnin- 
ger at faa en Ide om vore Indsoers Dybde. Hvad man ved Oplodnin- 
yen fik at vide om f. Ex. Storsjoen i Rendalen bestyrkede det Indtryk 
af en stor Bevne i Fjeldlegemet, som Synet af saadanne sprekkeformige 
Dele , hvor den ene Fjeldkant ligesom passer i den anden, opvcekke hos 
den Reisende. De omtalte Prover af Sedimenterne i Indsoeme vare 
saadanne, som man kunde vente efter de i Vasdraget omliggende Fjel- 
des Naiur. Det havde imidlertid ogsaa vceret ret interessant at see 
fere Prover. Navnlig vilde saadan Prove af Sedimentet i Oiern veere 
Hr. Esmark fremsatte i Anledning heraf det Onske, at man under 
de topogrophiske Opmaalinger vilde observere de hoiere liggende Ind¬ 
soers Hoidebeliggenhed over Havet samt optage en Fortegnelse over de 
i dem forekommende Fiskearter forat komme til hundskab om hvor 
hoit de forskjellige Fiskearter findes . 1 Fortegnelsen kunde man be- 
n ytte de i Egnen brugelige Trivielnavne. 
