103 
jEgypten laante Csesar Tidens Inddeling i Uger og Navnene paa 
de syv Ugedage efter Sol, Maane og de da bekjendte fern Pla- 
neter. 1 Fra iEgypten fik ogsaa Indien den samme Tidsinddeling 
og Dagenes Navne efter de samme Himmellegemer. 2 Har nu 
den oprindelige Vsegteenhed gaaet lignende Veie, er dens videre 
Udbredelse let forklarlig. 3 Det er en bekjendt Sag, at det ro- 
merske Vsegtsystem er Grundvolden for hele Vest-Europas Vaegt- 
forholde. Hvorledes derimod det indiske har udbredt sig, lader 
sig ikke med den Sikkerhed historisk paavise; men den i den 
tidlige Middelalder og maaskee allerede i Oldtiden stadigen be- 
nyttede Handelsvei fra Egnene om det kaspiske Hav langs Volga, 
Dlina og andre Floder til 0sters0en kan lettelig have bragt det 
indiske Vaegtsystem tilNorden, om man ikke tor antage, at Nord- 
boerne allerede have medbragt det ved deres Indvandring. Tu- 
sinder af Solvmynter fra Samarqand, Bochara, Balch og flere 
Steed er i Samanidernes Rige ostenfor det kaspiske Hav og Aia- 
bien ere fundne i Stroget rnellem 0stersoen og det kaspiske 
Hav samt i Landene rundt om 0stersoen. De bsere Vidnesbyrd 
om, at dissesForbindelser isaer have vaeret livlige med Mellemasien. 4 
En Folge heraf er det vel ogsaa, at de Russiske V aegteenhedei 
stemme bedre overeens med de nordiske i Middelalderen end med 
de tydske. 5 Man vil af foranstaaende Tabel see, at Differentsen 
1 Dio Cassius , Hist. Rom. ed. Reimarus I p. 123 24. 
1 Lassen, Ind. Altherth. Ill, 84. A. Weber, lndische Studien 11,666. 
5 BOckh er tilboielig til at antage Babylon som det Sted, hvor et Vsegtsystem 
forst indfortes. Det gjor her intet til Sagen, om det er udgaaet derfra eller fra 
yEgypten, heller ikke, om det forst har naaet Oxuslandene eller Indien. 
4 At denne Handelsvei benyttedes for Mohammedanernes Tid, kan blandt Andet 
sluttes deraf, at man ved Volgas Biflod Kama har fundet persiske Mynter fra 
5te Aarh. eft. Chr. Mfm. de la Soc. Imp. <TArcMologie de St. Petersburg, Aarg. 
1847 p. 200. 
• Chaudoir 1. c. p. 86 antager, at Novgorod fik sin Vsegt fra Tydskland, men 
anforer ingen Kildc for denne Mening. Da han derhos saa stadigen citerei 
Kilder, at han for 196 Sider har 592 Citater, er det antageligt, at han i dette 
Tilfselde ei har havt Noget at paaberaabe sig, men at bans Ittring blot er en 
Gisning, stottet til Novgorods Stilling som Hansestad. Ovenanforte Tabel viser, 
hvor user den russiske Untse slutter sig til Stockholmsoren fra 1328. 
