106 
hvis Tael eller Lyang i Vaegt er neesten umserkelig forskjellig fra 
tre Calcutta-Rupier, som ifolge det Foregaaende maa antages at 
have reprsesenteret Untsen i Bengalen indtil Englsenderne ved 
Act VII af 1833 noget formindskede den. 1 
Den seldgamle Untse sees saaledes fra sit Udgangspunct, enten 
nu dette er at S0ge i iEgypten eller i Asien, paa sin Vandring 
over Rom til Vesteuropa at vsere bleven multipliceret med tolv 
for at danne Pundet, medens den i Indien er multipliceret med 
otte for at* danne Qer’en (eller Marken) og i Folge med denne 
har taget Veien gjennem Rusland til det nordlige Europa, hvor 
Untsen og 0ren i den tidlige Middelalder modtes og vel under 
den lange Adskillelse havde forandret sig noget, men dog ikke 
vare blevne ukjendelige for hinanden. 
Ingen anden Vaegteenhed Andes altsaa saa almindelig udbredt, 
som Untsen. 2 
Af Vigtighed for den Sammenligning, som er Gjenstand for 
naervaerende Afhandling, vilde det vaere, om man kunde paavise 
de her sammenlignede Vaegtsystemers Alder. Hvad det nordiske 
betraefler vide vi, at vor Literatur ikke kjender noget aeldre. 
Hvad det indiske derimod angaaer, da kjender man endnu naeppe 
dets aeldre Historie. Den laerde Colebrooke , som i Indien forfattede 
sin Afhandling om Hinduernes Vaegt og Maal, 3 paaberaaber sig 
et Vaerk, betitlet Sanchyaparimdna, af Gopdla Bhatta , hvis Tids- 
1 Ifolge Prinsep veier en chinesisk Tael saameget som 3,221 Tola a 180 grains 
Troy d. e. 579,78 gr. Tr., medens tre Calcutta-Rupier veie 576 gr. Tr. Ved 
ovennaevnte Act er Rupien bestemt til 180 gr. Tr. 
a Pundet blev ogsaa tidligen almindeligt i den storste Deel af Europa, idet de 
romaniske Folk optoge det latinske libra med smaac Variationer i Udtalen, og 
de germaniske Folk optoge pondus i lignende Betydning. Ogsaa i de levantiske 
Stasder i Asien og langs Brederne af Middelhavet optoges det graeske Utra 
(efter B6ckhs Mening en Forvanskning af det romerske libra) af Araberne. 
som omsatte Bogstaverne og kaldte det ritl og rotl, hvoraf lingua franca har 
gjort rotolo , som nu er det almindelige Navn for Pundet langs Middelhavets 
Kyster, endog i europaeiske Havne. Men lamgere mod 0st Andes ei Spor til 
Pimdet. 
On Indian Weights and Measures , * Asiatic Researches Vol V. p. 01 fig • 
