Ill 
den Tanke tilbage, at begge Ord ere af fselles Oprindelse. Begge 
betyde deels Gods, Formue, Rigdom, deels en ringe Vaegteenhed, 
deels en Mynt. Og ligesom pening er den seldste Benaevnelse paa 
Mynt i Norden, synes pana at vsere den seldste Benaevnelse paa 
Mynt i Indien. Thi i Manu’s Lovbog ere Mulcterne stadigen 
bestemte i pana, saasom til 100, 500 og 1000 p. Af dette Ord 
udlede indiske Lexicographer Ordet banidj , enKjobmand, derog- 
saa kaldes pani. 
Den anforte Liste, som lettelig kunde forlaenges, maa ansees 
tilstraekkelig til at overtyde om, at det Urfolk, hvorfra Skandinaver 
i Nord og Hinduer i Syd nedstamme, bar kjendt Agerbrug, har 
forstaaet at smelte og smede Metaller, at forarbeide Vaaben og 
mangehaande Redskaber, at eonstruere Vogne og Baade, har 
kunnet spinde og vseve m. m. Et saadant Culturtrin kan nseppe 
taenkes uden Vedtagelse af et Vsegtsystem. Et saadant synes 
derfor at vsere medbragt af de udvandrende Skarer saavel mod 
Nord som mod Syd. Og den Omstsendighed, at vi finde lignende 
Systemer i Brug i Norden i Middelalderen og i Sydindien i vore 
Dage, vidner om, at det ikke i Tidernes Lob har undergaaet 
anden Forandring end den, en slap Control medforer. 1 
Den bekjendte Philolog, Adolphe Pictet, bebuder i forste Deel 
af sit nysnsevnte Vserk, Les origines Indo-Europeennes etc., at ban i 
anden Deel vil fremstille den Grad af Cultur i social, materiel og 
intellectuel Henseende, som det fselles Urfolk kan antages at 
have naaet for Adskillelsen. Jeg tvivler ikke om, at ban deri 
vil levere en yderligere Begrundelse af hvad jeg her i Korthed 
bar antydet. 
Jeg maa til Slutning omtale et Par historiske Begivenheder, 
1 Vsegtsystemet griber saa dybt ind i det sociale Livs Interesser, at det har en 
overordentlig Kraft til at conservere sig. Som Exempler herpaa kan jeg anfore, 
at det romerske Pund i vore Dage afviger neppe fem Procent fra den Vsegt, 
det ifolge Bdckhs Beregning havde i Kepublikens Tid for to tusmde Aar siden. 
Ifelge Ruding — Annals of the coinage of Britain I. p- 27 < har den 
celnske Untse nutildags neiagtigen samme Vasgt som et 1 Aaret 1238 1 Stras- 
trnrg stemplet Normalvaegtlod. 
