143 
der den kommer overeens med de forste, men afviger igjen fra 
disse ved sin utydeligt eller slet ikke segmenterede Krop, hvor- 
ved den atter nsermer sig til Lernaeiderne. Man seer ogsaa her, 
ligesom i min nsestforegaaende Meddelelse paapeget, hvor noie 
disse Familier ere forbundne med hinanden saavelsom med Cy- 
clopiderne og de ovrige Copepoder, fra hvilke de paa ingen Maade 
lade sig skille som nogen saeregen Orden. Blandt de hidtil be- 
kjendte Slaegter er maaskee Lamproglena Nordm. den, hvortil 
vor Sabellacheres viser den meste Tilnaermelse, skjondt den vist- 
nok ogsaa afviger betydeligt fra denne ved sin usegmenterede 
Krop og enkelte ^ggesaek, hvilken sidste heri og i dens dorsale 
Beliggenhed stemmer overeens med samme hos den til Cyclopi- 
derne henhorende Slaegt Notodelphys Allman. 
Hr. Schiibeler leverede et Tillceg til fere Foredrag som han 
tidligere har holdl over de Forandringer, som Plant erne undergaae ved 
ut flyttes fra en sydlig til en nordligere Bredde. En at disse For¬ 
andringer bestaaer deri, at de forskjellige Dele (her Frugten) at 
den samme Plante antage en langt morkere eller staerkere udprse- 
get Farve jo laengere den flyttes mod Nord. Dette oplystes rne- 
get eharakteristisk ved Exemplarer af Bonner tra Montreal i 
Canada (45° 30'), som senere vare dyrkede i Christiania og 
Throndhjem (63° 25'), samt ved Erter, som han havde sendt fra 
Christiania til Sandtorv paa Hindoen i Finmarken (68° 35'). Paa 
ferste Sted holde disse Erter sig gule, paa det sidste derimod 
antage de en naesten graesgron Farve. Ved bestemte Forsog, 
anstillede i Christiania og Breslau, havde han overbevist sig om, 
at denne Farve igjen svinder, naar Planten senere dyrkes under 
en sydligere Bredde. Aarsagen til denne Fremsyning kan alene 
S0 ges i den store Maengde Lys, som kommer Vaexterne tilgode 
under en hoi nordlig Bredde. 
