229 
Familier bo i Gamine og 126 Lapper blandt 240. Men ogsaa her 
bo 15 Finne-Familier alle i Traehus. 
Ser man hen til det andet Moment Sprogkunskaben, viser 
Naesseby sig ogsaa som det mindst fremskredne Praestegjaeld. Af 
de 240 Lappe-Familier ere 182 uden den tarveligste Kunskab i 
Norsk, ligesaa 13 af de 15 Finnefamilier. Derimod have 43 af 
de 73 norske Familier maattet laere sig Lappisk. Grunden til 
denne Foreteelse er vel naermest at vi her befinde os paaNorges 
ostligste Graense, hvor vor Nationalitet optraeder svagest og der¬ 
imod den ugriske er saa staerkt repraesenteret at den endog ud 
over Tiltraekning over det Folk, der ellers viser sig at vaere, hvad 
det i juridisk Henseende er, Hovedfolket. 
Dernaest er Gammen forherskende i Maaso, nemlig blandt 
alle de 98 lappiske Familier undtagen en, og to norske Familier, 
fremdeles i Loppen : 66 lappiske Familier af 92, samt endog 2 
finske Familier af 8, derimod 7 norske Familier af 61; endelig i 
Hammerfest Landdistrikt, hvor 126 Lappefamilier af 135 bo i 
Gamme og 8 norske af 285. 
Her maa vel Mangel paa Traevirke anses for at vaere den 
vaesentligste Omstaendighed, som ikke har kunnet overvindes for- 
medelst Byboernes Exempel eller ved Omgang med dem. Men 
at den velhavende norske By alligevel over betydelig Indflydelse 
paa sit Distrikt, kan sees af Redegjorelsen for Sprogkyndighed. 
Thi af de 135 lappiske Familier i Hammerfest forstaa 110 Norsk 
og af 57 finske 45. 
Med Hensyn til den anden paa Kartet forklarede Omstaen¬ 
dighed, Kyndighed i et fremmed Sprog, ser man strax, at den er 
mindst hos de Norske. Af 1480 norske Familier have mindre 
end en Fjerdedel noget Kjendskab til Lappisk, ikke flere til Firisk 
og mindre end en syvende Del til begge Sprog. Dette bor dog 
ikke regnes som Bevis paa manglende Aandsdannelse, thi Sprog- 
kunskab fremtraeder her kuns som en Livets Nodvendighed, 
ikke som et Element af den aandelige Udvikling. Det er lige- 
frem en Folge af, at de Norske ere talrigere end ethvert af de 
