230 
to ugriske Folk, endskjont diss© tilsammen ere talrigere end 
Normaendene, nemlig: 
Finner 720 Fam. 
Lapper1324 — 
Derimod maa Kyndighed i det norske Sprog anses for et 
uundgaaeligt Middel for de tvende ugriske Stammer til at tage 
virksom Del i Handelen paa de norske Byer og tildels til at nyde 
godt af de norske Loves og Embedsmaends Bistand. Den afgi- 
ver saaledes en Maalestok for begge Stammers Delagtighed i 
Norges kommercielle og borgerlige Udvikling. Det har da ofte 
vseret dadlet og beklaget, at Finnerne vise Uvilje imod at laere 
Norsk, at de stivsindet holde paa et eget Morsmaal o. s. v. 
Hr. Friis’s Opgaver godtgjere ikke, at denne Beskyldning 
eller Antagelse er vaesentligen grundet. 442 finske Familier blandt 
720 have Kjendskab tU Norsk, medens kuns 280 af dem have 
laert det lappiske Sprog, som ligger deres eget saa meget nasr- 
mere. Det eneste Sted, hvor der viser sig en modsat Tendens 
hos Fmnerne, nemlig til at gaa over i den lappiske Nationalitet, 
er i Kistrand, hvor af 52 finske Familier kuns 12 kunne Norsk, 
derimod 40 forstaa Lappisk. Det samme gjaelder ogsaa om de 
faa Finner i Naesseby, hvor, som forhen vist, det lappiske Ele¬ 
ment raader mest uindskraenket. Det antages for sikkert, at de 
fleste Finner, som kunne Lappisk og navnlig de i Kistrand, ere 
af blandet Herkomst. 
Mere besynderligt er det at finde den finske Befolkning saa 
ukyndig i Norsk i Alten (ved Kaafjords Kobbervaerk) og i Vadso. 
Thi paa begge Steder bor den ganske naer ved en talrig norsk 
Befolkning. Paa begge Steder udgjore Finnerne en sammen- 
nde Koloni lig en Landsby. Der vilde altsaa her vaere bedst 
Anledning til at virke paa dem ved Skoler. Sandsynligvis er 
runden til at det norske Sprog endnu ikke har gjort storre 
remskridt den, at en betydelig Del af Altens og Yadsos Finner 
ere nylig indvandrede. 
et er nemlig en sikker Sag, at begge disse anseligste finske 
o omer ogsaa ere de nyeste. Hr. Docent Friis har af Opteg- 
