241 
Afstanden fra0iets bagesteRand til Gjsellelaagets bagesteRand 
Underkjsebens Lsengde. 
Afstanden fra Underkjsebens Spidse til Rygfinnens Begyndelse 
Rygfinnens Lsengde. 
Rygfinnens st0rste H0ide omti’ent 1 . 
Rygfinnens Afstand fra Halefinnens Rod. 
Afstanden fra Underkjsebens Spidse til Roden af Brystfinnen 
Brystfinnens Lsengde . .. 
Brystfinnens Bredde ved Roden. 
Brystfinnernes Afstand fra Underkjsebens Spidse • 
Bugfinnernes Lsengde. 
Afstanden fra Bugfinnernes Rod til Gadboret. 
Gadborets Afstand fra Gadborfinnens Begyndelse . . . . 
Gadborfinnens Lsengde. 
Gadborfinnens Hoide. 
Gadborfinnens Afstand fra Halefinnens Rod. 
Halefinnens Lsengde til Spidsen af den overste Flig 2 . . . 
Halefinnens Lsengde til Spidsen af den nederste Flig. . . 
20 '" 
26'" 
58'" 
68 "' 
38'" 
10 '" 
45" 
42"' 
9'" 
50'" 
19"' 
24"' 
8 "' 
49"' 
34"' 
11 "' 
46'" 
39"' 
Halefinnens Lsengde til Enden af de midterste Straaler . . 27"' 
Legemet er sammentrykt og hoit; det er hoiest ved Begyn- 
delsen af Rygfinnen. Fra denne nedstiger Profilen skraat og 
danner forst i en kort Strsekning en ret Linie og derefter en 
jeevn Bue ned til den rette Pande, hvorfra den i en meget svag 
Bue gaar over i Snudespidsen og danner med den stserkt opstigende 
Mund en Yinkel af 60°. Langs hele Rygfinnen danner Profilen 
en meget svag Bue. Bugens Convexitet er stserkest tortil; dens 
Profit ssenker sig langt stserkere fra Underkjmbens Spidse til et 
Sted ligened for Forgjsellelaagets bageste Rand, end den stiger 
fra Snudespidsen op til Nakken; derpaa gaai den i en 
Linie fremdeles svagt ned forbi Brystfinnernes Rod, hvorefter 
den danner en svag Bue hen til Begyndelsen af Gadborfinnen. 
Langs denne stiger den svagt bueformigt op til Halen, hvis ne- 
* Da Rygfinnens Spidse er afbrudt, kan dens Heide ikke neiagtigen angives; det 
anf 0 rte Maal angiver dens nuvasrende Hoide. 
2 Denne er ogsaa afbrudt i Spidsen. 
Vidensk.-Selsk. Forh. 1861. 
16 
