242 
derste Kant danner en ret og svagt opstigende Linie. Bugsiden, 
som paa Underkjsebens Underside er bred og afrundet, bliverforan 
Bugfinnerne flad og bagenfor disse tilskjeerpet, fornemmelig langs 
Gadborfinnen; Halens Underkant er ligesom Overkanten afrundet. 
Hovedet indeholdes omtrent 3£ Gange i Legemets Lsengde, 
maalt fra Snudespidsen til Enden af Halefinnens midterste Straa- 
ler; dets storste Tykkelse, som falder lidt bagenfor 0iet, er nogel 
storre end dets halve Lsengde. Snuden er bred og jevnt hvselvet 
fra den ene til den anden Side; den springer frem i Flugt 
med den svagt nedstigende og rette Pandelinie. Panden, hvis 
Bredde er lig 0iets Hoidegjennemsnit, er efter Lsengden ret, men 
i Bredden fortil svagt og bagtil, hvor den gaar over i Nakkebuen. 
staerkere hvselvet. Oinene synes at liggelj'" nedenfor Pandelinien, 
naar Hovedet sees fra Siden af; de ere store og have storst Ud- 
strsekning i Hoiden; deres Lsengdegjennemsnit er lig Afstanden 
fra Snudespidsen og Hoidegjennemsnittet indeholdes 1^ Gang i 
dets Afstand fra Gjaellelaagsranden. De forreste Nceseaabninger 
ere runde og sidde meget n serin ere til 0inene end til Snudespid- 
sen, men i samme Afstand fra Overkjsebens Rand, som fra 0inene. 
De bngeste Nwseaabninger ere spalteformige og sidde nsermere til 
0inene end til de runde Nseseaabninger. Forgjcellelaagets bageste 
Rand er nsesten lodret, den nederste ujaevn og skraa nedstigende og 
den mellemliggende Vinkel stump og afrundet. Gjcellelaagets bageste 
Rand rager, lidt ovenfor Roden af Brystfinnen, frem i en Vinkel 
mellem et 0 vre svagere og et nedre dvbere Indsnit, hvilket sidste 
udfyldes af en blod Hud. Sidstnsevnte Indsnit begrsendses nedentil 
af et Undergjvllelaag, som er lidet og tyndt. Mellemgjcellelaaget er 
stoit, dets overste Rand stoder til Gjsellelaagets og Undergjselle* 
laagets nederste Rand, medens dets forreste Rand folger For- 
gjsellelaagets nederste Rand. Undergjallelaagets og Mellemgj®!- 
lelaagets nederste Rand stiger forst skraa ned, derefter fortil 
0& °P’ Munden er stserkt skraa opstigende. Mellemkjabebenene 
ere ikke fremskydelige; de ere tynde og straekke sig ned til 
Overkjsebebenenes bageste og nederste Vinkel. Ocerkj<ebebenene 
ere staerke, de ere spidse fortil og brede bagtil og begge deres 
