ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1874, N:o 2. 9 
gäller ett malmfält, och de gruppera sig omkring tvänne sär- 
skilda punkter, af hvilka den på fältet norrut belägna är en 
maximi-punkt för vinkeln, men den södra deremot en minimi- 
punkt. Den förra orten motsvarar minsta intensiteten, den se- 
nare den största. Under sammanbindningslinien mellan dessa 
orter, hvilken linie jag skulle vilja kalla malmfältets magne- 
tiska meridian, är den egentliga malmstocken att finna. Or- 
saken härtill är lätt att inse. 
| I följd af jordmagnetismens inducerande inverkan antager 
jernmalmen karakteren af en i inklinationsnalens riktning belä- 
gen magnet, hvars nordpol är vänd nedåt och sydpol uppåt. 
Norr om malmstocken kommer således jordmagnetismens hori- 
sontela komposant att till en viss grad kompenseras af malm- 
lagrens inverkan at motsatt håll, i följd hvaraf den hos kom- 
passnålen af deviationsmagneten förorsakade vridningen här blir 
större än eljest. Der den nämnda kompensationen sker fullstän- 
digast, erhålles mawimi-vinkeln, och om de bada krafternas hori- 
sontela komposanter skulle helt och hållet upphäfva hvarandras 
verkningar, uppgar nämnde vinkel till 90°. Söder om malm- 
lagret samverka deremot jord- och malm-magnetismen, följakt- 
ligen förmår deviationsmagneten å denna del af fältet ej att 
åstadkomma annat, än en ganska liten afvikning från det ur- 
‚sprungliga' läget hos kompassnalen. Vinkeln bör alltså bli ett 
minimum. En bättre öfverblick öfver dessa förhållanden torde 
den nedan anförda experimentela undersökningen kunna lemna. 
Huruvida malmen förefinnes blott och bart nagonstädes 
emellan de båda punkterna för maximum och minimum, eller: 
om han äfven sträcker sig under dessa punkter, det ma direkta 
geognostiska undersökningar afgöra. Enligt den nyss gifna för- 
klaringen på nämnda punkters betydelse synes en dylik utsträck- 
ning af malmlagren ända till de ifrågavarande punkterna ej med 
nödvändighet behöfva antagas. Men af geognostiska grunder 
torde deremot följa, att malmen aldrig är koncentrerad till en 
smal cylinder, utan häldre intager en större volym. I alla hän- 
delser är dock största fyndigheten att finna just under den 
