ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1874, N:o 3% 67 
af skilda leder har jag ej kunnat upptäcka. GOLDFUSS fram- 
ställer förhållandet sådant hos Comatula mediterranea (tab. 61, 
fig. 1L), men en sådan sammanväxning förnekas a andra sidan 
af J. MÜLLER). Knappens öfra sida bildar en plan eller något 
konkav yta, hvars framskjutande fem kanter utgöras af spetsarna 
af ledytorna för basalia. Dessa ledytor äro långsträckta, kon- 
kava, omgifna af en skarp kant, för öfrigt glatta eller mycket 
finkorniga (fig. 6). På GOLDFUSS” figurer öfver Glenotremites 
(tab. 51, fig. I b, och äfven, fastän mindre tydligt, tab. 160, fig. 
18b) synas dessa ledytor vara försedda med längs kanterna 
stälda porer, hvilket gaf GOLDFUSS anledning att anse dem sa- 
som ambulacra. På PICTETS figur (tab. 99, fig. 5, hvilken tro- 
ligen är en kopia efter GOLDFUSS) framträda dessa porer, hvar- 
igenom det hela bildar en blombladslik figur, ännu skarpare. 
GEINITZ 2) säger dock, att dylika porer saknas hos Glenotremites, 
och att dessa ledytor äro nästan glatta och sådant är äfven för- 
hållandet hos de svenska exemplaren. Dessa ledytor för basalia 
stöta ej omedelbart tillsamman i midten, utan äro afbrutna af 
ett mera eller mindre djupt i knappens inre ingående hal (fig. 
3, 4, 5) och först längre ner mot knappens bas sammanhänga 
de med den centrala pelaren i knappens inre. Denna pelare är 
af mycket olika höjd och häraf beror också det större eller 
mindre djup, som den centrala håligheten (munöppningen GEI- 
NITZ) erhåller. Utom denna centrala halighet finnas dessutom fem 
andra, belägna mellan de fem basalledytornas inre delar, (genital- 
öppningar: GEINITZ). Om den förut omnämda midtelpelaren är 
hög och når nästan upp till ytan, så blir den centrala håligheten 
mycket grund, eller synes till och med helt och hållet saknas, 
så att öfra ytan visar blott fem skilda hål (fig. 4). År pelaren 
nagot lägre, sa kommunicerar vanligen den centrala haligheten 
fritt med de kringliggande fem hålen, så att en femuddig stjerna 
uppkommer, hvars midteldel dock är mycket grundare än spet- 
!) Abhandlungen der Ak. der Wissenschaften zu Berlin aus dem Jahre 1841, 
pag. 204. 
2) Anf. st. 
