ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR, 1874. N:0 3. 85 
dosa. På sluttningen af samma ås nedåt Getvalen till växte 
Sagina nivalis sparsam. 
Under min förra resa hade jag funnit en högst intressant 
lafvegetation omkring Storli och Skurdalsport, hvilka stäl- 
len ligga några mil vester om Handöl tätt utmed riksgränsen. 
Tidens knapphet tillät mig emellertid då ej att egna tillräcklig 
uppmärksamhet åt denna trakt. Af denna anledning företogo vi 
under vart vistande i Handöl en utflygt till dessa ställen; i 
synnerhet lockade oss ett tätt utmed Storli beläget, temligen 
högt fjell, Stenfjellet, hvilket efter allt utseende borde vara 
en god laflokal. Tyvärr fingo vi en högst missgynnande väder- 
lek, först stark storm och sedan hällregn, hvilket alldeles om- 
intetgjorde bestigandet af Stenfjellet och äfven på de ställen vi 
besökte gjorde var lafskörd temligen klen, mot hvad vi hade 
hoppats. Emellertid anmärkte vi vid Lillteweldal (på sten) 
Xanthoria parietina, Caloplaca pyracea v. holocarpa; på vägen 
mellan detta ställe och Storli Carex Hornschuchiana (nära 
skogsgränsen) samt vackra öfvergangar mellan Carex ampullacea 
och rotundata; vid Storli Lecanora frustulosa, Rinodina tur- 
facea, Bilimbia syncomista, Gyalecta foveolaris, Opegrapha Per- 
soonü; pa fjellslätten mellan Storli och Skurdalsport: Koenigia 
islandica, en mängd tydliga föreningslänkar mellan Salix arbu- 
scula och phylicefola, samt Parmelia encausta och Normandına 
viridis; pa kullarna kring Skurdalsport: Saliv sarmentacea 
(uppenbart hybrid af S. myrsinites och herbacea) samt Caloplaca 
aurantiaca, nivalıs, Lecanora gelida, reagens, rhypariza, casta- 
nea V. curvescens, lacustris, Toninia squalescens, Lecidea wnea, 
Polyblastia terrestris, Gyalecta cupularis. 
Efter vår återkomst till Åreskutan (den 17 Aug.) togo vi 
qvarter i Husa för att undersöka bergets nordsida och Kall- 
sjöns stränder, hvilket förra gången ej medhans. Hvad först 
Skutans lafvegetation angår, mäste jag i åtskilligt modifiera 
den skildring jag i min förra reseberättelse gjorde. Huru fattig 
än laffloran derstädes i början synes, torde man vid en noggrann 
undersökning här kunna påträffa de flesta arter, som utmärka 
