4 TÖRNQUIST, OM SILJANSTRAKTENS PALEOZOISKA FORMATIONSLED. 
fa tillfälle revidera det hela, noggrannare utföra den stratigra- 
fiska beskrifningen samt å ena sidan rätta misstag och & den 
andra ytterligare styrka, hvad som synes mig vara riktigt. 
Resultaten af undersökningen har jag trott bäst kunna fram- 
ställas så, att hvarje formationsled behandlas för sig, från de 
äldsta till de yngsta, hvarigenom äfven tillfälle beredes att i 
ett sammanhang redogöra för de underordnade, ofta pa skiljda 
punkter synliga lag, af hvilka hvarje sadant led är bildadt. 
Kambriska formationsled. 
Euritsandsten och Digerbergssandsten. Dessa bada berg- 
arter förekomma hufvudsakligen i norra delen af Siljanstrakten. 
Den förra af dem har merendels en röd eller gråaktig färg och 
öfvergar från tät sandstens nästan till porfyrens struktur. Sa- 
som analog med qvartsit, men med större fältspatshalt, vore 
mähända dess rätta namn felsit. Genom upptagande af större 
mängd qvarts närmar den sig dock flerstädes till qvartsiten. 
Sin största utbredning inom det undersökta området har berg- 
arten öfver en sträcka mellan Fjeckan och Granan samt på 
höjden af det berg, som på sydöstra sidan begränsar Ore-elfs 
dalgang. Äfven norr om Ore-elf uppträder den pa flera ställen. 
— Digerbergssandstenens struktur liknar i den form, som synes 
mig mest typisk, nagot gravackans. Den utgör da en af sma, 
ofta kantiga, porfyrbrottstycken tätt sammanpackad bergart af 
röd eller brun färg. Den öfvergar till tätare sandsten och till 
konglomerat, i senare fallet inneslutande rullstenar af qvartsit, 
eurit och porfyr. Kanske skulle den kunna kallas porfyrsparagmit.. 
Digerbergssandstenen bildar hufvudmassan af Digerberget och af 
bergen söder om Skattungsbyn. Norr och nordvest om Ore-elf 
uppträder den äfven med större utsträckning. 
HISINGER sammanfattar 1 första häftet af sina »Anteck 
ningar» (sidd. 34, 35) båda dessa bergarter under benämningen 
kiselskiffer; i femte häftet åter skiljer han (sid. 4) mellan konglo- 
merat, hälleflinta, grauvacka och fältspatsgranit, hvilka alla 
tillhöra ifrägavarande bildningar, utan att jag i hvarje fall vagar 
‚afgöra, hvilken bergart han afser med det ena eller andra namnet. 
