m 
ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1874, N:0o4 5 
I min första afhandling öfver Dalarnes silurlag samman- 
förde jag under det gemensamma namnet kambrisk sandsten 
alla de sandstensartade bildningar, som jag ansåg utgöra silur- 
formationens grundlag. I mina bada senare uppsatser öfver 
samma ämne skiljde jag de begge omtalte sandstenarne, sasom 
bergart, under namnet eurit från den lösare sandsten, som i 
dessa trakter förarbetas till slipsten. STOLPE !) har skiljt Di- 
oerbergssandstenen fran euritsandstenen och på grund af under- 
sökningar inom FElfdalens porfyrdistrikt framstält den asigten, 
att den senare är äldre än den förra. De bada bergarternas 
ömsesidiga läge har jag ej inom det af mig undersökta området 
funnit tydligt, men den af STOLPE framstälda asigten synes mig 
så sannolik, att jag här utan betänkande upptagit den. — Be- 
träffande den röda porfyr, som uppträder vid Skattungsbyn, vet 
jag ej, om den är identisk med den, som STOLPE i Elfdals- 
trakten förlägger mellan eurit- och Digerbergssandstenarne, men 
osannolikt är det ej. Utom i större massa vester om byn, före- 
kommer den äfven i dess östra del, der den, i närheten af elfven, 
på ett par ställen nästan gangformigst genombryter de resta silur- 
lagen. Denna porfyr skiljer sig till utseende från de euritsand- 
stenar, som här stundom fa porfyrartad bygnad. 
För eurit- och Digerbergssandstenarnes hänförande till kam- 
briska formationen kunna f. n. inga positiva bevis lemnas, men 
nagon annan plats kan svårligen anvisas dem. 
 Slipsandsten. Denna bergart är en finkornig, fältspatrik, 
merendels temligen lös sandsten, af hvit, ora eller röd färg, i 
senare fallet med eller utan ljusare, rundade fläckar. Inom Orsa 
socken brytes den i stor skala, för att huggas till slipsten. 
HISINGER ansåg till en början denna sandsten ligga öfver- 
allt under de siluriska lagen?); senare framstälde han den såsom 
stundom bildande mellanlag i desamma ?). Af WAHLENBERGS 
yttrande angående Siljanstraktens sandsten, jemförda med hans 
1) Om Siljanstraktens sandstenar, sidd. 8, 9. 
?) Hısınger, Anteckningar ete., häft. 1, sid. 35. 
3) HISINGER, anf. arb. sid. 7. 
