34 TORNQUIST, OM SILJANSTRAKTENS PALEOZOISKA FORMATIONSLED. 
teckningen, tagen vid Byggmästaregarden, antyder. STOLPE 
anser sandstenen bilda ett mellanlag i ortocerkalkens öfre del), 
+ 
Lissberget. 


Ortocerkalk. Är | Af - ZEN 
ANSSEN N ! zn N 
Va NISSAN fd OM N IN \ SSR TIL IRS NR RAT 
i \ HÅ BR 4 FSE LE SER 
/ SM SN SN N EN. 
Ny ES Ni 
7 1 I 
(ER N 
i N 
Ortocerkalk. Leptznakalk. 
Slipsandsten. 
en förklaring, som nära ansluter sig till den, HISINGER förut 
ojfvit öfver samma lokal ?). Imellertid är det kalklag, som synes 
närmast sandstenen, — landsvägen ligger ligger emellan dem — 
just den äldsta grå ortocerkalken, och den täckes af den öfre 
röda. Man tvingas da till antagandet, att slipsandstenen ligger 
under ortocerkalken i dess helhet och att en förkastning — på 
profilen utmärkt med linien ab — är orsaken till den senares 
förekomst på ömse sidor om sandstenen 3). Att Lissbergets 
kalk utgör fortsättning af den lagföljd, som börjar med sand- 
stenen, är påtagligt deraf, att flertalet af mellanliggande led 
anträffas norrut mellan landsvägen och Lissbergets förlängning. 
Ej långt österut från Lissberget vidtager det sandstensfält, 
som från Oresjön sträcker sig utmed Andän. Med sandstenen 
i landsvägen är det tydligen utan samband. Inom detta östra 
sandstensomrade, der fast sten dock sällan är synlig, uppskjuta 
ett par klippor af härd brun och hvit kalk, som företer någon 
likhet med Leptenakalken. Som jag ej i den funnit spår till 
fossil, kan intet bestämdt sägas om deras alder. 
Saväl vester som norr om Osmundsberget uppträder slip- 
sandsten. Pa vestra sidan skiljes kalklaget från denna af en 
smal myr, men i den borrbrunn, som på samma sida af berget 
och nära randen af myren blifvit nedslagen, mötte sandsten först 
på ett djup af 386 fot, sedan vexlande kalk och skifferlag blifvit 
k 
!) STOLPE, anf. afh., sid. 5. 
?) HISINGER, Anteckningar, häft. V, sid. 7. 
?) Törnavıst, 1867, sid. 9. — 1871, sid. 120. 
