ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1874, N:09. 29 
rundade kanter och stundom repade. Såsom framgår ur profilen 
I, hvilar denna leras sydligaste ända pa den blåa, kalk- och 
flintbitar förande leran (2) utan mellanliggande blå krosstens- 
lera. Närmare Brothen underlagras hon omedelbart af denna 
senare, hvilket läge hon bibehåller ända fram till Niendorf. 
Denna lera (4) torde med fullkomlig säkerhet kunna anses 
som geognostiskt eqvivalent med var gula krosstenslera. TORELL 
har påvisat den gula krosstenslerans identitet med BERENDTS 
»Diluvialsandmerge» i Mark Brandenburg och FORCHHAMMERS 
»Rullestensler» i Danmark. Hon torde likaledes motsvara den 
af von K@nEn vid Berlin påvisade »oberer Geschiebethon» !). 
Vid Travemünde söder om det förstörda tegelbruket har jag 
omedelbart under matjorden i den gula krosstensleran observerat 
ett omkring 10 fot langt och 4 fot bredt »näste» af ganska 
stora block, något, som man ganska ofta far se äfven i den 
skanska krosstensleran. Det här, i jemförelse med i krosstens- 
gruset, ringa antalet inneslutna block, dessas mycket »kant- 
afrundade och allsidigt slitna former», hvilka utmärka äfven de 
hårdaste af dem, bevisar, att man här har att göra med krosstens- 
lera och ej med krosstensgrus. Gränsen mellan den gula och 
den blåa krosstensleran är, såsom nämndt, synnerligen skarp. 
Med afseende på de block, hvilka dessa båda krosstensleror inne- 
hålla, har jag ej kunnat finna någon skilnad dememellan. Dock 
förefaller det mig, som om blocken voro något talrikare i den 
gula än i den blåa krosstensleran, hvilken skilnad enligt To- 
RELL ?) äfven eger rum mellan de båda krosstenslerorna i kust- 
sträckan mellan Landskrona och Råa. 
Bland de i moränen förekommande bergarter torde graniter, 
gneiser och dernäst kalkstenar vara de allmännaste. Hvad de 
fossilförande blocken beträffar, äro jernhaltiga sandstenar med 
tertiära mollusker utan jemförelse de oftast förekommande. Som- 
liga af dessa visa likhet — måhända blott ytlig — med »Hol- 
NI ce. sid. 28, 29, 32. 
?) Undersökningar öfver istiden; Öfversigt af K. V. Akad:s Förh. 1872, N:o 10, 
sid. 58. 
