

ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1874, N:o0. 45 
Utom de ofvan anförda dagarne hafva vi ofta iakttagit 
norrskenets utseende i spektroskopet, om ock liniernas ljussvag- 
het omöjliggjort mätningar. Om linierna 4, 5 och 7 undantagas, 
hafva alltid de öfriga förekommit, hvilket utseende norrskenet 
än haft. Deremot hafva de förre, om ock många ganger kon- 
staterade, likväl flera ganger varit borta, vare sig detta berott 
endast pa ljussvaghet eller såsom sannolikast på någon olikhet i 
den elektriska urladdningens beskaffenhet, ı hvilket senare fall 
det likväl ej lyckats oss finna nagon bestämd antydan hvar- 
uti denna bestått. Mellan linierna 2 och 3 torde ligga smärre 
linier, som med dessa bilda ett bredt band och härigenom för- 
svåra det noggranna bestämmandet. Likasa öfvergar linien 6 
at den violetta sidan i ett temligen bredt band med obestämd 
kant. Oaktadt uppmärksamheten derpa varit rigtad, har ej någon 
röd linie kunnat upptäckas, hvarvid likväl bör anmärkas att något 
intensivt rödt norrsken under var öfvervintring icke förekommit. 
I nedanstående tabell har jag sammanfört de noggrannaste 
af de mätningar a linier i norrskenets spektrum som äro mig 

bekanta: 
u BT — = a A A LM = — ÅNGSTRÖM !) 
629,7 557,1 589,0 —— 523.3 518,9 500,4 — 469,4 — — — VoGEL?) 
a I EA STANS DTENSTROME) 
—— 557.2 535,9 528,9 523,9 — 499,6 487,3 469,2 436,6 428,0 —— WIJKANDER 
De genom vara observationer tillkomna data tyckas full- 
komlist lämpa sig efter den af Herr ANGSTROM ?) framlagda 
förklaringen af dessa liniers uppkomst. Endast de relativt ljus- 
starka banden 528,9 och 535,9 kunna derunder ej hänföras. 
Visserligen" motsvaras de af jernets intensivaste grupp, men öfver- 
ensstämmelsen är ej fullkomlig. 
!) Le spectre normal du Soleil och Pogg. Ann. Jubelband pag. 424. 
?) Pogg. Ann. CXLVI pag. 573. 
3) Loc. cit. med någon ändring i de antagna värdena för våglängderna. 
3) Loc. eit. 
