ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1874, N:o 8. 7 
hvilken eqvation således skulle innehålla det egentliga vilkoret 
för finnandet af sydpolens läge. 
Nu innebär likväl denna eqvation (19) ingenting annat, än 
hvad man från intensitetsmätningarne ensamt funnit, nemligen 
att den vertikalt stälda malmstockens sydpol bör vara belägen 
under skärningspunkten mellan den vid intensitetsmätningarne 
erhållna neutrala linien och den magnetiska meridianen‘), 
och således inses häraf, att de anstälda inklinations-mätnin- 
sarne icke medfört nagot nytt resultat, hvilket torde antyda, att 
man icke pa fördelaktigaste sätt begagnat dessa mätningar. Men 
härtill kommer, sasom jag redan i min första uppsats angifvit, 
att den nyssnämnda satsen icke gäller annat än för det fall, da 
den i fraga varande sydpolen befinner sig djupt under jordytan, 
utan lider följaktligen ett vigtiet undantag, ifall polen ligger i 
eller nära intill det horizontalplan, i hvilket mätningarne egt 
rum 1). I följd häraf träffas äfven formlerna (17) af samma 
anmärkning, och det torde derför vara skäl att närmare granska 
de framstälda eqvationerna, för att i hvarje särskildt fall erhålla 
användbara formler. 
Först och främst ma da nämnas, att det med afseende pa 
eqv. (19) förhåller sig pa det sättet, att det finnes trenne pa 
meridianen belägna punkter, för hvilka det framstälda vilkoret 
a = ov, uppfylles. En punkt utgöres nemligen af skärnings- 
punkten mellan den omnämnda meridianen och z-axeln, hvilken 
axel antages vara vertikal och hafva sitt origo i malmmassans 
centrum; de båda andra äro skärningspunkter mellan samma 
meridian och den egentliga neutrala ytan ?). Vidare ma tilläggas, 
att af dessa pa theoretisk väg funna punkter det icke är möj- 
ligt att medelst de direkta observationerna uppsöka den först- 
nämnda, under hvilken sydpolen verkligen befinner sig; och under 
den bland de senare deremot, hvars läge observationerna med 
lätthet angifva, befinner sig den sökta sydpolen icke. 
1y Öfversigt ete. 1874, N:o 2, s. 14. 
5) » » » N:o 5, s. 10, 1:0o) och 2:0). 
