24 LUNDQUIST, OM VÄRMEFÖRDELNINGEN I NORMALSPEKTRUM. 
konstruerad pa grund af de med bergsaltsprisma erhållna obser- 
vationerna. Häraf erhålles det mot ett »-värde hvilket som 
helst svarande y-värde genom direkt uppmätning. Korrektionen 
för stapelns bredd är endast märkbar vid spetsar och skarpare 
krökningar på kurvan. «& var nämligen endast + mm. under det 
hela ljusspektrums bredd var omkring 30 mm. 
Då några bestämningar af våglängderna för de ultra-röda. 
stralarne ej förefinnas, har vid bestämmandet af sambandet mellan 
x och A förfarits på följande sätt. Bergsaltets brytningsindex 
för de tre vätgaslinierna 0, ß, y äro af HAAGEN !) bestämda 
att vara 
1,54046, 1,55319, 1,56056 
respektive. Af dessa värden i förening med motsvarande våg- 
längder 
656,2, 486,1, 434,0, 
dessa, liksom våglängder öfverallt i det följande, uttryckta i 
milliondels millimeter, erhållas såsom värden på koefficienterna 
a, och a, i formeln (1) 
än = 4,5248, OU, = BAER 
Med denna formel beräknas brytningsindices för de i figuren ut- 
satta linierna D, E, F, @, och med dessa indices som ordinator 
och motsvarande x-värden som abskissor konstrueras en kurva, 
hvilken visar sig ganska litet afvika från en rät linia. Härvid 
kunde dock E-liniens «x-värde ej begagnas, då denna linies läge 
ej är fullt rigtigt angifvet i figuren. För att kunna fortsätta 
kurvan äfven bortom D har jag, i saknad af andra uppgifter 
och då absorptionen i bergsalt är så obetydlig, gjort det anta- 
gandet att mot den punkt, der y-kurvan skär x-axeln, svarar 
ett så stort värde pa A, att man för denna punkt kan sätta 
u = ag, detta så mycket hellre som den räta linie, som samman- 
binder denna punkt med punkten D, sammanfaller med tan- 
genten till den nyssnämnda kurvan i den senare punkten. Med 
tillhjelp af denna linie kan brytningsindex erhållas för ett x- 
värde hvilket som helst, och då brytningsindex är bekant, kan 
1) Pogg. Ann. CXXXI, s. 123, (1867). 
