PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. 17 
raždin); M4čkovka: m&čkov, Miček, žena mu (Logatee kr.) ; 
Petr4čevka: petričev, Petrič, žena mu (Logatec, kr.); P 6t- 
kovka: pćtkov, Pćtek, žena mu (Logatec, kr.); Pibrovka: 
pibrov, Piber, žena mu (Zalog, kr.); Pikijevka: Pikijev, Pi- 
kija, žena mu (Varaždin) 3 SŠršćnovka: sršćnov, Sršen gen. 
Sršćna, žena mu, štj.; Bebenikovka: šebenikov, Šebenik, 
žena mu (Logatec, kr.); Simnovka: šimnov, Simen, žena mu, 
(Logatec, kr.). 
Amo idu i rieči, koje se grade _ od drugih _dvo- i višeslovčanih 
adjektiva + participa s * na predzadnoj slovci: brćzovka: brć- 
zov birkenruthe; črćšnjavka: črćšnjav vrst kruške, hrv.; 
kr&4ljevka: kraljev, vrst kruške koja dozrieva o Kraljevu (20. 
augusta), hrv. I6skovka: Ilćskov halselruthe; mć6ćkavka: 
mćkav, vrst kruške, koja je mćkava (mehlig); pisanka: pisan 
bemahltes osterei, štj.; (sirotka po Miklošiću mjesto sirovatka, 
molken.); slinavka: slinav nasse erdart, kr.; slipavka: 
* slipav, labkraut, kr.; slivovka: slivov zwetschkenschwamm, 
kr.; trn6ćslavka:? vrst slive, hrv.; t4lavka: tilav, gornji 
dio klobuka, štj. 
č.) Dalje prama početku nego na perdpredzadnjoj slovci “ imaju 
rieči, koje se grade od rieči s * dalje prama početku nego na pred- 
predzadnjoj slovci u sing. gen.: Dinajčanka: Dinajčan gen. 
 Ddnajčana Wienerinn; G4šparička: Gišparič, žena mu; J 4- 
nežička: J4nežič, žena mu; Jivorička: J4vorič, žena mu 
(Kostel, hrv.); R4dovličanka: RaAdovličan, žena iz gorenske 
varošice R4dovlica (Radmannsdorf); Tapaličanka; Tdpaličan, 
žena iz sela Idpaliče plur., gr.; v4arovavka: v4rovavec wiir- 
terinn; Virovička: Vidrovič, žena _ mu (Varaždin); Zagre b- 
čanka: Zigrebčan Agramerin ; itd. 
2) * imaju 
a) na slovci pred ka 
%) rieči koje se grade od glagolskih osnova na suglas, ma taj 
suglas osnovi na kraj tim došao, što je vrstni nastavak pred k iz- 
pao, a naglas je u infinitivu bud na slovci pred vrstnim # u infi- 
nitivu ili na vrstnom nastavku: baška: bihati, bihnoti, ge- 
schwulst, tako me je udaril, da mi je buška stekla; d6jka: do- 
jiti % reopoc kiizm. 369: liki doj ka otroke svoje varje ; trpl. 109: 
to odstavleno od dojke svoje; gasp. 1/861: Benedik otide iz 
Rima z jedinum dojkum negdašnjum svojum; dolčvka art 
handbecher == ročka od ilovice, koja se zove i kiikuvica, štj. diška 
