PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. DT 
na drvenom stanju, hrv.; ščtnja spatziergang ; škornja stiefel 
(sehornstein); tlačnja, ravn. 1/109: če gre od hiše hlapec ali 
dekla, ne pušaj ju praznih, kaj svoje mlačve, svoje tlačnje jima 
daj seboj; višnja weichselkirsehe; zmčćtnja turbatio, perg. 9: 
zmetnie, mil. 292: za volju zmetnje i nesložnosti vsačkoga telov- 
noga mojega poželenja; zmotnja, zmitnja turbatio, gasp. 
1/636 : cesar boječi se zmiitnje med ljuctvom vse gl4ve da men- 
tuvati; 928: ovo vodimo onoga koji zmutnju čini med ljudetvom. 
— Tako i veččrnja vesperandacht krajč. 12. — Na predpred- 
zadnjoj slovci naglas ima: jitrnja officium matutinum, mil. 41. 
219; lantrnja, fina kožica na mesu hrv. 
6) * imaju: dvojnja dubium, perg. 10. 23. 32. 61. 10; krajč. 
6; mil. 30. 263. 289. 293 ; gasp. 1/818. 904 itd.; grožnja (riegje 
grožnja) mine, perg. 11; mat. 147. 148 itd.; modšnja beutel ; 
hodensack, gasp. 1/646: domom pak dojdučemu na tuliko kila 
oteče, da mošnja je pučila; stopnja sehritt; tčpnja (i t&pnja) 
blatero; vožnja das fahren, dalm. ezeh. 27: vožna. 
26) Hieči kojim je tvorka ili završetak anja imaju “na prvom 
a u tvorke: br4nja falte; črpinja šerf. svet. 1/11: dalje njene 
rane z ostrimi črpanjami glodati; dig&nja, široka zdjela u kojoj 
se zlievka peče, cimplet, hrv.; drv&nja holzgegend; frcanja, 
njeka gljiva, Murko lex; glib4nja, gobinja pilz kr.; glu- 
b4nja cranium, gasp. 1/176: čija glava tak bila je zjedena od 
raka, da glubanja vu več mestah ogrutno videti je se mogla; h a- 
lav4nja, gizdava a bedasta ženska, hrv.; kop&nja scutula ; 
lubinja = glubanja, mil. 6: su našli medj mrtvečkimi kostmi 
lubanju golu; 1. 8; gasp. 1/962: vu rukah mrtvečke lubanje no- 
seča; mrd&nja, der steisz bei hiihnern, kr.; strugdinja holztrog. 
27) Rieči, kojim je tvorka ili završetak tinja, imaju naglas ili 
na # u tvorke ili na drugoj kojoj slovci dalje prema početku rieči. 
a) na # u tvorke imaju “ ove meni poznate rieči: boginja dea, 
dalm. ezeh. 8: bogyna; rog. 692: bogyna, 69 : bogine; 119: bo- 
gino i boginami ; ali preš. boginja 17I: za vćro st4ršov Ićpo 
b6ćgnjo Živo; 176: na otćki pod6ba bć6ginje je stala Žive ; 
bohinja, njeka gusenica zelena s rožićem, kr.; botrinja tauf- 
(pathen)schmaus kr.; črepinja testa; draginja theuerung, 
dalm. rut. 1; gospodinja hauswirthinn, cruc. D/44 itd. ; lupinja 
putamen ; milostinja almosen; pustinja desertum ; stopinja 
vestigium, ravn. 1/158 itd.; svetinja res sanctae; vibrinja 
falte, Dakle malo ne samo abstraktne rieči, 
