D6 M. VALJAVEC, 
kravi, hrv.; n6šnja tracht i nošnja; pinja butterriihrfasz, kr.; 
skrinja serinium ecuc. 2/025; mil. 14; mat. D64; stnja, psovka 
čovjeku koji neće da radi, hrv.; tinja = pinja štj.; žinja rosz- 
schweifhaare, gasp. 1/819: postelja je njim bila iz žinj vilahen tri 
lakte dugajeden širok, oprava ostra iz isteh žinj zetkina i žmehka. 
b) *“ imaju rieči sastavljene s predlogom: izkišnja obično 
skišnja versuch, tentatio, dalm. evmat. 6 ; preš. 174. 183; krajč. 
97: sprišamo pomoč obilnu suprot vrižjem skušnjam; mil. 214: 
je čisla molenje jako proti vražje skušnje; gasp. 1/933; reš. 
138; obh6dnja umgang, procession; obn6&žnja concubina ; 
odh6dnja abitus, ravn. 1/91; odkipnja erl&sung, redemptio ; 
podččpnja vappa; podpornja fulerum, ravn. 1/278: podpćrna : 
podvćžnja subligamen, gasp. 53/0384: vzeme podveznju, ž njum 
betežno grlo zaveže; popotnja viaticum; poskiišnja versuch, 
ravn. 1/47; pot&pnja circumvagatio : iti na pot&pnjo; poštanja 
rog. 416: začel je bil iz enim voglam malar na enim zydu tu 
mestu iz turni, vrte, palici, hišami, poštijnami risat, 417: ka- 
tćriga turni, vrata inu pošt&4jne so iz pčrlnou, dičmantov; po- 
v6&dnja inundatio, dalm. ezeh. 27 ; evluk 6: povudnja ; jap. 284: 
povćdnja; zagr. D/l. 179: povrtelje ali suša posuši ali povodnja 
pomiuli; gasp. 1/882: velika povodnja vu varošu nastane; pri- 
h6dnja adventus zagr. 4/1. 3: kulika razlika je megj ovemi 
dvemi prihodnjami tvojemi, Kristuš moj razpeti! vp&rnja fulerum ; 
vt&čpnja beschmutzung, krajč. 293: telo taksjše čisto mdra biti 
prčd pričeščanjem od nečistočč i utćpnjče usakojačke. — U Kaj- 
kavaca dolazi kadšto na predlogu naglas: v&ipornja, krajč. 565. 
Tako su naglašene i ove dvoslovčane nesastavljene rieči: b&snja 
fabula ravn. 1/133; bčrnja colleetio; brišnja das sehleifen ; 
črčpnja sckerbe, trpl. 17: vč je presejnola mouč moja kak 
črepnja; črčšnja cerasus, cruc. 5/80: češna; glavnja angeseng- 
tes stiick holz, dalm. psalm. 102: moje kosty so zgorćle kakor 
ena glovnja, jud. 19; traun 252: glovnja; trpl. 82; gasp. 1/110: 
prijemši gordću glavnju; krivnja culpa; laknja foramen, dalm. 
ezeh. 8 itd.; traun 33: lukna; kiizm. 441 ; trpl. 8. 12. 45; nagfl. 
121: liknja; marnja miihre, jap. 399: njih besede so njim na- 
prej prišlć kakor prazne marnje; piknja punet, nagfl. 111: pćrje 
(od rece) je ali celou bejlo ali z bejlimi piknjami i črnimi krpami 
zmejšano ; (pfnja, možda pernja ili pčrnja rixa, kiizm. 156; perg. 
često ;) fnja, onaj kvar na usjevu što mu se nanese, kad odmah 
iza kiše sunce sine, hrv.; skložnja, prostor izmegju dva stuba 
