PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. 5D 
147: žgavšnja; žid6vščina: židovski i židovščina: židovski ju- 
denthum, kiizm. 340 židovčina; žolnčrščina: žolnčrski soldaten- 
thum; heer; seh&n. 123; rog. 123: žolnčršina. — Ipak graj- 
ščina: gridjski i graški schlosz, edelgut, cruc Đ/91: grešina, rog. 
46: grajšyna; preš. 109: Ićtas kupi si gr4jšino (pogrješno štam- 
pano mjeste grajšino). 
Isto valja za one rieči, koje se grade od adjektiva na ov te se 
prave od imena drveća i poljskih plodova, rjegje od šta druga: 
babotfsovina: tfsov berberis vulgaris, hrv.; bćkovina; bćkov 
setzweidenholz; bob6vin»2: bob6v bohnenstroh; bikovina: bi- 
kov buchenholz; g4brovina: gibrov weiszbuchenholz ; kldšče- 
vina: kloščev, ravn. 1/240; kozličevina: kozličev bockshaut, 
ravn. 1/45; orćhovina: orćhov, nuszbaumholz ; smrćkovina: 
smrćkov fichtenholz; sro6botovina: srobotov clematis vitalba, 
gol. 27: srebotovna ; itd. Ali sve te rieči govore se i s naglasom 
na 2 u tvorke: bukovina itd. — Ovdje valja napomenuti, da se 
u ugrskoj slovenštini a amo tamo i u kajkavštini rieči na ovina 
stežu na ojna: biikojna buchenwald, nagfl. 166 : vu ništeri (logej 
se) na vćkše biikvi (biikojna) nahdja; gližojna glas, glasscher- 
ben nagfl. 92 itd.; kojna material, nagfl. DT: kamene t4blice so 
Z dvouje doubi kojne zgotovlene; licojna auszenseite; farbe, 
nagfl. 19: hiže so na licojno gledouč žiite, zelćne, plave itd. ; po- 
lojna dimidium, nagfl. 192 itd. 
* na € u tvorke dolazi riedko: fužina nagelsehmiede, gol. 47. 
24. Rieči koje se završuju na ona i una tugje su te imaju na 
predzadnjoj slovci naglas i to < one na ona, a “ one na una: ma- 
trona, zagr. 4/1. 90: takova je bila s. Franciška rimska matrona ; 
patrona patroninn, krajč. 802: patrona; mil. 269. 269; per- 
šona, persona, dalm. jak. 2; krajč. 174; peršćnu; zagr. Đ/2. 1; 
gasp. 1/819: druga s. trojstva peršćna; pogačona, vrst jabuke, 
hrv.; — fortina procella maris, dalm. evmat. 8; schčn. D3 ; 
cruc. 2/134. 143 itd.; mul. 182; štactina gewčlbehandlung, crue. 
D/169 ; rog. 39: štacina. 
25. Rieči kojim je tvorka ili završetak nja imaju naglas na slovci 
pred nja, i to 
a) * imaju ove dvoslovčane nesastavljene: bl4nja brett, nagfi. 
52: gledajte na blanjo table; 171: gde je zemla kak blanja ednaka, 
ravnica se zovć; ecdinja fetzen, gol. 105; dinja pepo, dalm. num. 
11: dynja; cruc. 2/040: dijn ; ravn. 1/115; k4nja milvus, dalm. 
levit. 11; deut. 14; kajna: kr6šnja riickenkorb; munja, ime 
