50 M. VALJAVEC, 
od noviga, za kaj on pravi: starina je b6lši; gol. 107: en polč 
dobre starine iz vodo zmesej ; preš. 109: lani je sleptr starino 
še preddjal; mul. 320. 480: starina; mil. u predgovoru ; gasp. 
1/198: ništar njemu pokizati ne more starina spodobnoga ; s t e- 
klina, wassercheu rog. 62: steklyna; stotina i stćtina, cen- 
tum, mat. 566 ; gasp. 1/892. 962 ; strmina steilheit; jap. prid. 
1/120 ; strtina, zerbrochene sachen, trpl. 35; kak strtina je 
vu koustaj moji; sušina, siccitas, perg. 44; svetina, sanctitas ; 
= svetinja, trpl. 15. 47. 58. 65.179. 91. sve bez oznake nagla- 
šene slovke, možda i svćtina; svetlina, fulgor, gasp. 1/681: 
četiri jesu odičenoga tćla dfri: svetlina, lehkoča, tenčina i ne- 
vmrtelnost; šestina, sexta pars; pl. Šestine, selo blizu Zagreba ; 
širina, latitudo, trpl. 13: širina; perg. 40: širyna; mil. 63. 
11; gasp. 1/181 : širina; škurina, obscuritas, hrv.; štrtina 
== četrtina nagfl. 98; šupljina, cavum, hrv.; tenčina, tenu- 
itas. gasp. 1/681, (gledaj pod svetlina) ; težina, gravitas, trpl. 64 : 
je nje osloboudo s težine; gasp. 1/34. 664. 646. 881 ; tišina, 
silentium; a mat. 229: tišina; tkanina, webzeug; tol- 
stina, pinguedo, dalm. ezeh. 34: tolstino jćste; jezai. 43 itd. ; 
toplina, tepor, mat. D2. 180. 566; trdina, durities; tr e- 
tina, tertia pars, perg. 91; tujina, die fremde; kiizm. 251: 
nikšo tiuhino prin4šaš na viiha naša čevićovra YZo riva eicpspe eic 
rac Axoxe uv; gon. 26: eta zemla je tiihina; vedrina, se- 
renitas, mul. 202; vekšina, major pars, mul. 161; veličina, 
magnitudo; visina, altitudo, kiizm. 464; trpl. 13. 21. D2. 56. 
D8. 82. 84 ; kiizm. mik. 8; nagfl. 187: nepohodna je visina; mil. 
24. 49; mul. 4317; i višina, gasp. 2/968; mat. 123 ; visočina, 
riegje vis6čina ravn. 1/247; voznina fahrgeld ravn. 1,236; vr- 
lina, probitas; vročina, aestus, cruc. 2/83. D20; preš. 1. 
122 ; kiizm. 446. 456 ; nagfl. 123; mil. 49: ne ga ki bi se skril 
vručine njegove; vrtnina 2xyavov jap. 8228; zelenina, 
viriditas, gasp. 1873: vreme zimsko po lozah drevju listja zel e- 
ninu jemlje; 898; zlatenina, ravn. 1/211 i zlatnina, res. 
aureae, ravn. 1/40; preš. 109; zmrzlina, congelatio, mat. 425: 
za tho vu ove duše nesrečne takva mrzlina postaje i ostra 
zmrzlina biva; žarečina, gluth; železnina, res ferreae ; 
ženitnina hochzeit, ravn. 1/21; živina, pecus rez. 8.*167: 
žywyna; životnina, kopfstener; žmekčina, gravitas, gasp. 
1/11: ali bog nature trpi, ali žmekčina sveta razvali se, 988. 
Ipak ima njekoliko rieči naglas na slovci pred ina: dišćčina: 
