PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. 49 
glašene slovke; modrina, livor; mostnina, briickengebiihr ; 
mrlina cadaver kiiz. 49: gde bode mrlina, t& bodo se sprivlali i 
orli; mrzlina, frigus, gasp. 1/686: postimo se vu zimi, da pod- 
žgemo mrzlinu lenosti; mat. 78: temnost v razumu i mrzlinu 
v srdcu ostavili su; 425: vu ove duše nesrečne takva mrzlina 
postaje; muklina, raucedo; nizina, locus demissus; humilitas, 
gasp. 1/197: na zemelsku. nizinu ono došel je iskat; novina 
kadkad novina, primitiae annonae; plur. novine neuigkeit, zei- 
tung; preš. 116: od čćde, žita in novine s4dja; gasp. 1/43: oči- 
veste vučiniti tak žuhke novine; 46: čudnovite ove obznani no- 
vine; 947: kaj gusteše čujemo neg takve novine; mat. 114: kak 
te novine od Josepha čuli su; oblina, rotunditas; očevina, 
patrimonium ; okroglina, okruglina, rotunditas ; umkreis ; trpl. 
it: okroglina zemlć je po nje potrdjena ; 19. 80; nagfl. 89 : 
okroglina rane; 169. 172; gasp. 1/979: kojega je sredina sa- 
tan i okruglina angeli njegovi; opresnina ungesiuertes, 
ravn. 1/2289; osmina, pars octava; die octave; ostrina, 
oštrina, acies; oteklina, geschwulst; ozeblina, gefrčr; pe- 
tina, quinta pars; podrtina, ruine rog. 216; poklina, fis- 
sura; poznina, spitfrucht; praznina, vacuitas; prite- 
klina, anhingsel, suffix, preš. 99; prtenina, 6%9vn, ra ovova, 
dalm. ev. joan. 20: partenina; ali seh&n. 149: v partćnino ; pr- 
vina, primitiae, dalm. ezeh. 20: prvine vaših offrou; jak. 1: 
de bi my bily prvin e njegovih stvari; sch&n. 171 ; škr. 8; p u- 
čina, fissura, hrv.; pustina, čonuoc kiizm. 107; i trpl. 50. 88. 
90; nagfl. 181 ; piistina; mil. 43. vu pustine; puščina, čpnuoc, 
gasp. 1/612: Benedik vu puščinu je odišel; al i piščina, 
gasp. 1/(680: vu puščini, često bez oznake naglašene slovke ; 
rastlina, planta; ravnina, planities, rez. S. 1617: rounyna ; 
scalina, urina; sedina, canities, pl. sedine cani, gasp. 1/631 : 
da bi njega čuval do stareh sedin; 808: vu sedinah ; sedmina, 
septima pars; convivium funebre; slanina, kad što i slanina, 
caro suilla arida; spečenina, adustio ravn. 1/209; spoklina 
fissura, gol. 23: špranje inu spokline, 63. 92; srebrnina, sil- 
berzeug ravn. 1/40; preš. 109; starašina mjesto starejšina 
GoywrptzMwoc, dalm. ev. joan. 2; schon. 417; jap. 413; kiizm. 168: 
starišina: gda bi pak koštao starišina to na vino obrnjeno 
vodou, zovć ženina starišina i erčć njemi:.... neste stari- 
šini; kiizm. mik. 18; starina istarina, antiquitas ; altes zeug, 
jap. 214 = staro vino: obedčn kateri starino pyć n6če zdajci 
4 
R. J. A. XLIII. 
