PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. 45 
# u tvorke ili na slovci pred tvorkom ; riegje dalje prama početku 
rieči, što obično biva, kad pred tvorku dolazi slovka ov, ev. 
a) “na # u tvorke ina imaju 
4) njeke od koriena gragjene ili od drugdje primite rieči: bla- 
zina, pulvinar, nagfl. 164: ž nji (konopćl) lepšega pl4tna šivajo 
zvon toga platene lače, prić, blazine, brisače; gasp. I. 661: pod 
blazinum skriveno oružje; kalina i k4lina, ligustrum vulgare, 
hrv ; triibsal, mul. 191: ali su mu tuliko vekšeh suzi kalin zrok 
bila; klapina, čovjek s velikim šeširom da jedva izpod njega 
vidi a lagahno hodeći hrv; koline, schweineschlahten, wurst- 
geschenk ; kopina, rubus; ledina, ager incultus, preš. 97; 1u- 
pina putamen ; luščina, putamen, dalm. levit. 111: sehčn. 281 ; 
ravn. 1/119; malina i malina, rubus, cvxonooex kiizm. 144. 148 ; 
trpl. 64: nagfl. 16% rubus: med velkim drevjem logouv jeste gde 
te nisiko grmouvje kakti lejske, trnine, glog, maline, ščipek i 
driigo trnje; gon. 91 morus: pred hižov maline stojijo z-raspre- 
strejtimi vejkami: mrcina, aas, mil. 430: megj onemi črvivemi 
mrcinami je ležala; prtina, staza po sniegu, kr; sk o- 
mina stupor dentium, ravn. 1/243; stopina, stupina vesti- 
gium, cruc. 2/08. 434. 4711; gasp. (74: reš 81; stružine, pl. 
ramentum ; tropine, pl. acini expressi ; dalm. num. 6. | 
B) ove rieči gragjene od jednoslovčanih substantvva: brežina: 
breg, nagfl. 171: prizdignjenost zemlć, či je nej velika, se gumila 
(brejg), gde so bregouvje na gousti prizdignjeni, brežina, i gde 
se brejg v ednem tek4ji vlečć, gora zovć; 192: gdare sunce gori 
pride, zlite trike vržena drevje i brežine; črepina čepina: 
črćp, cranium ; darina: dar, ravn. 1/141. 149. 321 ; dolina: 
dol rez S. 136. 231: dulina; družina: drug, societas, eruc. II. 
394: držina; kiizm. 2834: držina; mat. 1817: družina; gradina: 
grad trpl. 14: razriišiš ves zid njegov, razvalaš gradino nje- 
govo, (traun: trdjave); konjina: konj, pellis, caro equina ; 
krajina: kraj, regio, kiizm. 256: gda bi pa sprehodo one kra- 
jine, 297. 340; trpl. 50. 59. 64. 80. 817. 119; kizm. mik. 12 ; 
nagfl. 142: eta krajina se zovć med pounočjouv i shodom le- 
žeča krajina; ali krdjina, kiizm. mik. TO: idouči Jezuš s 
krajin Tirusa prišao je po Šidoni k mourji Galilaećnskomi med 
kr&4jinov Dekapoliša; perg. D; mil. 117; krtinaikrtina: 
krt, maulwurfshiigel, kr; lastina: last, eigenthum, dalm. exod 
19; ev. joan 1; seh&n 21; lovina: lov, jagd, jagdbeute, nagti. 
87: na lovino niicani psi se jagerski psi zovćjo; ložina: log, 
