40 M. VALJAVEC, 
41. 103. 151. 264. 265. 266. 2617: dež?la, što on piše dščžćla, što 
se ima čitati dvžčla, a 200: dčželo = deželo; ugr. držela, kiizm. 
253; trpl. 15. 34. 38. 49. D3. 62. 81. 86. 88. 89. 94: držćla; 
globćla, hohlweg, kr.; im61la, omela, hmela, mela (mšla) mistel, 
hrv.; kame&la, camelus, dalm. jerem. 2; ev. mat. 19. 23; jap. 
111. 361: kamela, a 90: kamćla; cruc. II. 478; ugr. kumila, 
kiizm. 38. 417. 147; kane€la kanel, zimmet; kapela, kapelle, 
dalm. jer. 35 i cruc. Il, 426 : kapella; perg. 44: kapyela; mil. 20; 
krepćle, pl. malen jarmić, štj.; opletela haarzopf; ržela 
eiserner hebel zum steinbrechen, kr.; smrdćela wucherblume, 
kr.; srdela, sardelle cruc. V. 2351: moja srdella je bulši kakor 
vaše; gasp. 1. 684: ova srdela je bolša nego vaše; nut za- 
grizne svoje mastne srdele falat; škude6la, sehiissel; schale, 
wagschale, dalm. exod. 25; preš. 149: škudćla njega bila ni 
niž' od sklćd'ce moje; zdčla schiissel, hrv. 
14. Rieči kojim je tvorka ili završetak ila (i yla) imaju “ na 2? 
u tvorke: gomila (kadkad i gomila), Povuoc, erdhiigel, preš. 179 ; 
kiizm. 107: gumila, tako i trpl. 57; nagfl. 171: prizdignjenost 
zemlć, či je nej velika, se gumila (brejg) zovć; kobila, equa, 
perg. 35: gen. kobyl; rez. 136: kubila; rogovila, hornartiger 
auswuchs, rog. 4183: rogovyla. 
19. Rieči kojim je tvorka ili završetak ola imaju većinom “ na 
slovci pred tvorkom : bitola (i butula), vrst jabuke, hrv.; cin- 
gola i cing6la, euphorbia, hrv.; gambole, pl. baufilliges ge- 
baiide, kr.; kAnkole, pl, art sehubkarren, Murko lex; pivola, 
hirudo, štj.; škr&mola, arbor cava, kr. ; * imaju cimbole = 
cimbale ; frnikola, steinkiigelehen zum spielen, kr. = špčkula 
u Zagrebu. — Na predzadnjoj slovci imaju naglas: bržćle pl. 
rostbraten gasp. 38/4317: cvrči pripekano meso kakti brižole pri 
ognju: kamiž6la, kamisole, cruc. V. 42: i kožć6la, hemd- 
kragen; pištola, cruc. V. Bl. — Mikula kraj. 112. 
16. Rieči kojim je tvorka ili završetak (ja imaju na slovci pred 
tvorkom naglas, i to: 
4) * imaju malo ne sve rieči: brislja wischfetzen; brizglja, 
spritze; čaklja contus, harpago hrv.; čfnklja, crna kobila ; 
čuklja, membrum mutilum, hrv.; g6dlja, wurstsatz, kr. ; 
gO6flja, groszmaul kr.; gr&blja kuhinjsko orugje čim se oganj 
i pepeo skupa grebe (sgrće), kr. Jenk6tlja, žena mužu komu 
pridjev Jenko, gen. Jenkota (Nova vas, kr.) kčhlja, kropf; 
kiklja, unterrock der weiber, kittel, cruc. V, 44; kitla; knoflja, 
