36 M. VALJAVEC, 
tvojo roko pod mojo bedro; genes. 32: je on ta sklep njegove 
bedre doteknil inu ta sklep Jacobove bedre; genes. 382: on je 
hramal na svoji bedri ; jer. 30. 31; mos. 4. D; g&n. 24: bedra je 
t4l tejla; reš. 2. 240: vudril je bil angel Jakoba patriarku po 
bedri; sčstra, soror, ali 1 sestra. 
8) “ na zadnjoj slovci u kranjštini ima igra, jegra ludus, cruc. 
II. 149. 222. 265. 5179: jegra; u ugr. i hrv. igra srbski igra. 
6. Rieči kojim je tvorka ili završetak ara imaju naglas jedne na 
predzadnjoj a druge na predpredzadnjoj slovci, prve *“ a druge “: 
4) na predzadnjoj slovci naglašene su: almiira, omara kasten, 
cruc. II. 331: te bulši špiže valmaro skrijeta, syn odpre almaro; 
384. 395; rog. 412; komaAra, ime crnoj kravi, hrv.; košara, cor- 
bis, sporta, zagr. IV/1. 60. 61: kada je čez zid dole vu košare 
spuščen bil; gasp. 3/043; kozara, kod pile za drva ono na što 
se drva meću da se pile hrv.; košarica gdje se kruh miesi ; ziegen- 
stall; močvara sumpf, nagfl. 169; i mćčvara; vozare pl. stiick 
feld lings der ackerbreite, kr. 
8) na predpredzadnjoj slovci naglašene su: biitara, fascis; onus, 
jap. 49. 180 ; cruc. IL. 358. D391. DDT ; preš. 166 ; citara cythara, 
kiizm. 443. 458 ; trpl. 39. 80. 91. 120; mil. 82 ; č4tara art wein- 
flasche; gl6dara, vrst breskve, hrv.; gliščara dickicht, mat. 
235: bi bil hotel v jednu guščaru i grm hititi tćllo; k4amara, 
gurke, kr. cruc. I. 540: ne želite več v' Egijpt se povrniti_k u- 
mare inu čebu jesti; ravn. 1/119; maškara cruc. V. 164; 
onćgara, oternjak kojim se čižme brišu, hrv.; pistara, deser- 
tum, hrv.; žibara, što znači, ne znam, ali se govori: pijan je kot 
žibara, kr. — B4vtara, hlače na b4vtaro, je njem. fallthor. 
1. RBieči kojim je tvorka ili završetak era imaju “ na slovci pred 
tvorkom: g6ćščera = gliščara, nagfl. 167: celou gouste inu 
poprćk nisike goščć se goščere ali grmouvje zovćjo; 170: vuk 
vu dnć se v goščere potćgne; kimera = kimara, cruc. II. 
D40: v Egijpti so veliku rib, česna, čebula, kum er, dijn imeli ; 
— “na predzadnjoj slovci ima: študčra, statera, dalm. jezai. 
60; tobake&ra, tabackiere, tabaksdose, kr. 
8. Rieč kojoj je tvorkom ira (yra) ima “naiutvorke: sekira 
securis dalm. deut. 19 sekyra, traun 183: ony so tvojo hišo s' 8a- 
kiro inu s pintako razdjali; preš. 112; rez. 136: sekira; mat. 
221: pod vudarci mćč6v, sekir, britvih; mjesto ira dolazi ćra, 
cruc. II. 263: go v roki držali mesary sekero; V. 198: sikera; 
