PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. 35 
kl&eštra, kummetklammer, kr. kn&ftra schusterriem, kr; K 6- 
kra dolina, selo i potok u Gorenskoj, ponjemčeno Kanker, preš. 
198; kandra, vulva; nepočesana ženska, hrv; isto i kištra 
kr; lajdra, mulier vaga, pellex, kr; landra, schmerhaut, ono 
što visi od tusta govedčeta, hrv; laštra fensterrahme, hrv.; 11 - 
bra, njeki novac, cruc. 2/589 : se zgliha s čolnarjam z' eno libro 
ter mu oblubi precej libro poslati; Đ/41. 151; lištra, ona po- 
ličica nad prozorom u kući, leiste, hrv; l6jtra leiter, dalm. u 
predgovoru k ezeh. lujtra; cruc. 2/26. 127: lujtra; preš. 40: 
l6jtra; gasp. 1/925: lojtre; m&ntra, martra, marter, cruc. 
2/14 itd; trpl. 104: mantra; ma&vra, crna krava: po noči je 
vsaka krava mavra, nar. poslovica kr; grashalm, kr; iris, dalm. 
ezeh. 1: kakor se maura v oblakih vidi, kadar je deš šal; dalm. 
genes. 9; ravn 1/148; pitra, kantica z luknjami na držalu, hrv. 
rašpra, raspel, hrv; salamandra, salamander, cruc. D/13: takoršne 
bi mogal perglihat uni živali salamandra imenovani; sikra, ime 
kobili, hrv; smrdokaivra, upupa, kr; šavra, ime kravi: če ni 
mavra, je pa šavra ists nicht so, so istsanders; šibra, schiefer, 
ravn. 1/24; štibra, steuer, cruc. II. 305 : plača ob svojm času purgar 
štibre; mat. 124: diču i štibru smrti ne bi bil platil illiti 
vumrl, dalm. judic. 1: štivra; švedra, krummfusz, kr; tigra 
tigerinn, preš. 162; vidra, lutra; žigra, holzzunder; žlin- 
dra schlake, dalm. ezeh. 22: vus nje kuffer, cin, želćzu inu svi- 
necje v peči srebrna žlintra postala; žlobadra, blatero, kr ; 
žlandra, nevaljana govedina, hrv. — Tako su naglašene i s 
predlogom sastavljene rieči: nezmćra, intemperantia, ravn. 1/8. 
19; premćra iibermasz šerf. 1/8; prim čra vergleich, šerf. 2/251 ; 
zamć&ra das vermessen, iibelnehmen, cruc. V. 276: ony ga pre- 
lomio skuzi zamiro nyh grešniga djanja; preš. 164: kdor je 
priščl ko jez per nji vzamćro; reš. 95: prez _ zamere; u ugr. 
i kajkavštini može naglas stajati i na predlogu: zimera. 
9) * imaju ove vieči: b6tra tauf-, firmpathinn, kr. cruc. IL. 897, 
ikra, obično pl. ikre, ova piscium; iskra, scintilla; mćra 
mensura; mćzdra al i me&zdra, corii pars interior, mat. 16: 
vnogi čini naši na oči samć i zvana kakti vrli viteški i dobri 
vigjeni, vu sebi pako illiti v mezdre i nutre grdi, črni; mdj- 
škra niihterrinn, cruc. II. 513: mujškra (s toga možda i mdjškra ?) 
upravo fem. prem. mase. njem. rieči (sehneider) meister; špćra, 
dachsparren dalm. exod. 28; efr. 35. 39 (einfassung). 
Y) * ima bčdra običnije bodro femur, dalm. genes. 24: položi 
“i 
