24 M. VALJAVEO, 
anguis dalm. joan. rezod. 12; eruc. II. 12. 32. 48 itd.; preš. 161 ; 
kiizm. 452; trpl. 46. 59. 16. 114; kraj. 292: jalna kača peete na- 
šega žitka zasćda; gasp. 1/991: spodobno jadovite kače itd. k4ja 
raiichern; k4plja gutta; kaša brei; krača coxa; kv4ša malena 
posuda od ilovače, u kojoj se naribana repa kvasi i drži 8—12 po- 
lića; takodjer n4kvaša, štj.; m4šća das fett; m4ža, čovjek 
malen ali nabit (pun), hrv. mrđvlja u Gorenskoj mrdulja formica, 
gol. 116: mroula; piža ausgeshnittener rasen; pl&ča lohn; r4šča 
wachsthum, geđeihen, ravn. 1/152: dajaš r&šo njć k4lu; s4je pl. 
fuligo; sl4ja dulcedo; špr&4nja (spranke) ritze, gol. 23: čebelle 
use sklade, špranje inu spokline per svojmo pajno zamašijo ; 
tišča schwiegermutter; v4ža rasen, nagfl. 86: kiirijo i z slimov, 
vajžami, lajnovjom; vr&ža superstitio; zdje pl. hinlergetreide ; 
zdrja (uz zdrija) morgen—, abendrčthe, dalm. gen. 19; preš.; — 
Tako i sold4ča militis uxor od soldat. 
$) * imaju rieči s predlogom sastavljene: ov&ja anzeige; poplača 
vergeltung, res. 19; svaja rixa; zagrAja einzaiinung; tako i 
pizdoglaja, pizdogladža, njeka bodljikasta bilina, hrv.; pa 
tako i ove nesastavljene rieči: čaplja ardea, ravn. 1/202: čapla, 
gon. D6: vidili smo tam piajce (== pijavice) piškoure, vodene kiiš- 
čare, štrkć, divje gosi, čaple; klaja pabulum; kraja furtum; 
lanča lanze, dalm. josve 8; paša pascuum; rajža reise, cruc. 
V. T5; gol. 196; sablja sibel; straža wache, dalm. jer. 21 ; 
preš. svaja rixa nagfl. 138: s toga je čestou svaja nast4nola ; 
škarje pl. scheere, gasp. 3/001; škrablja schachtel; tArča 
tartsche, dalm, jer. 6. 46; tranča čffentliches gefiingniss; tako i 
španja prema špan socia; uxor oč špan; art schachspiel, die 
miihle, i županja prema župan uxor župani (odkle valjda špAnja 
die miihle als spiel). 
b) Rieči kojim je u korienu ili u osnovi # (= m i "61) imaju na 
tom 2 naglas, i to: 
%) “ imaju ove dvoslovčane rieči: bliža propinquitas; čiča 
sedes u djetinjem govoru; hiša, hiža haus, perg. D: hiižu; miža 
das zuhalten der augen; piča nutrimentum ; širja latitudo; tako 
i troslovčana rieč prgišča handvoll, faust trpl. 56: boug moj! vč 
me ftrgni z rouke nepobožnoga, s prgišče toga krivičnoga; 
s šterov ne more žnjec napuniti prgišče svoje; nagfl. 151; pečjć je 
v prgiščo poubrao; g&n. 41: Palko je vzćo ž njć puno prgiščo. 
8) * imaju večinom strane ricči: dilja brett, preš. 63; 
griža dysenteria dalm. djanap. 28 ; kiizm. 274: da bi oča Pu- 
