18 M. VALJAVEC, 
log: kraj. 226: pć6korum ; kraj. 152: vitoka: vseh grešnikov 
zagovornica, vifanje i vatoka (perfugium); vipora, prigoda. 
Od dvoslovčanih rieči imaju ove *: c61a zoll (lingenmasz) 
gol. 180: eno colo šrok; c6&na, vituperium, trpl. 36: v& si nas 
dao na špot sousedom našim, na osmej&vanje i coune onim, ki 
so okouli nas ; gčn. 44: vsakšemi je naišao nikšo couno; (couna 
bit će pokvareno od njem. zuname, odkle i glagol conj&vati spitz- 
namen geben u štj. medju Lotmergom i Radgonom); č6ga, ime 
kravi, hrv.; č&sa, ženska koja ima ,bedast hod“, (schusz?) hrv. ; 
grG6le pl. koralle, korallenschnur, hrv.; hv6ja pinus silv. gol. 
137: smreke inu hoje; nadelholziste, kr.; kv6ka gluckhenne, 
nagfl. 107; I6pa laube, dalm. ezeh. 8: loupa, sch6&n. 133: 1l6pa; 
cruc. II: laupa; ploska, vrst kruške, štj.; proba probe, kraj : 
211: probami; škl6ca taschenmesser, hrv.; škola, šola schola; 
šk6pa hicksel; štola, stola, preš. 181; zGra, zdrja (i zdrja) 
aurora, preš. 88. 130. 172: zćra; kiizm 251. i trpl. 93. 104. 109 
zorja; trpl. 113: zourje, gen.; mil. 94. 205. i gasp. 1/941: zorja; 
žn6ra, schnur, dalm. exod. 29; nagfl. 87: žnjoura. 
e) Rieči kojim je u korienu ili osnovi 0 = x imaju na tom o 
naglas, i to | 
%) * imaju dvoslovčane nesastavljene rieči: bl6da, blada mevn 
perg. 86: Rusnjaki i Bolgari neky so se k našoj vere a neki so 
se grčkoj bluude pridružili; d6ćga, d4ga faszdaube, zagr. IV]/1 :; 
123: muka bila je ovakova, da su naimre jeden lagev po dugah 
i po dčneh naperili z oštremi čavli; g6ćba, giba fungus, spongia, 
lepra; 16ka, luka au ravn. 1/254: I6ka; varošica u Kranjskoj ; 
mćka, m4ka farina, cruc. II. 1817. 342; cruciatus kiizm. 308. 448: 
moka (= mščka); perg. 85: na moku vreči, a 16: mukum; gasp. 
1/897: mika. (Kao da je tako, da tamo, gdje je moka = farina u 
porabi, ne poznavaju značenja cruciatus, što zastupa uzajmljena rieč 
martra ili mantra, a gdje rabi moka, muka == cruciatus, tuj joj ne 
poznavaju značenja farina, mjesto čega im rabi rieč melja; prvo valja 
za Kranjsku itd., a drugo za Ugrske Slovence i Kajkavce), mćta, 
mita = zabava, ono što se djeci daje, da se zabavljaju: kupila 
djeci orehe za mutu, hrv.; pćga, piga iris, zagr. IV/1. 344: on 
angel boži, kojega je s. Januš videl obstrenoga vu jednom oblaku 
korunjenoga z jednum pugum; gasp. 1/445: ogenj od svetoga 
počme ogibati se biškupa, okolu kojega prelepo svćtlo napravi pre- 
bivalište i kolobar kakti pagu; reš 30: ako bi nas puga nebeska 
segurne ne včinila, imeli bi se bojati drugi občinski potop; pć6ćka 
