PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. 15 
42; zddiha werk, anschlag, trpl. 8: vu vsej svojU zdihaj za 
bouga ne mara; zagr. IV/I 118: toga mi naj nigdor negovori, da 
bi to vražja zdu ha bila; zagr. IV/I 200: more biti da je vse to vražja 
zduha; gasp. 1. 811: vleze peklenski stanovnik vu konja; spozna 
pastir občinski (= papa) zduhu glavnoga vseh lj4dih nepriatela. 
Taj naglas imaju i ove dvoslovčane nesastavljene rieči: bika 
tumultus, mat. 29: zemlja rastupi se med bukum, praskum, 
vikum; tako i halabika gasp. I. 127. 881. OTA. reš. 110 i 
hrabika uz hribuka, nagfl. 129: povsćd se šamrejnje, h ra- 
buka čiti d4; gčn. 94: strašno hrabuko more zbiiditi ono 
vnougo liidstvo, i harabaka kizm. 261: nikaj gviišnoga ne 
mogao zvediti od harabuke; 267: vu šteri so me najšli očišče- 
noga vu cćrkvi nej z liidstvom, niti sharabukom niti od Ažije 
Židovje; banka hbeule, knotten, knorren, kr; cijza, mlada ko- 
bila, hrv. štj; daha odor, mil. 30. 50: kak myrrha izebrana 
duhu si pustila tvoje slasti; 69; zagr. IV/I 211: vu posude srca 
svoga jošče grešnu duhu i g. bogu odurnu žmahu ostavljaju ; 
190. 199; gasp. 1. 1762: dhe; 955 itd; glita i glita, njeka 
bolest gasp. 3/481: na levom stegnu z kužnum glutum ranjen, 
kuma pathinn, hrv.; lala tabackspfeife, kr. hrv.; laska, 
ljaiska squamea, )eric, kiizm. 232: preci so doli spadnole z ouči 
njegovi liki liiske; mdja, miihe, cruc. V. 60; nada lohnar- 
beit, hodi nudu delat, hrv.; pljaska, alapa kraj. 126; gasp. 
1/926.9683.8/026; paca, puella, hrv.; skrina (skriina) mjesto 
skvrna, macula, reš 61: trsemo se ze vsum močjum odeprati 
skrune; reš. 58: ne plakal skrunu odepranu; skala, crusta, 
gasp. 931: jezero jezer modric, strašneh skul je zadobil od tebe; 
smika, sehlitten; sada, ime volu, hrv; štica fidelia, gasp. 
3/499: da rak bolši je nego tuča, zna vsaka piana štuca; šiba, 
schaube, pelz, kr; ša da, ime kobili, hrv; štipa, schupfen, onaj, 
prediel pod krovom, gdje kola stoje, kr; tana Pzrog od njem. 
tonne, kiizm. mik. 68: stou tiinn olija; dra uhr, ugr. včra. 
d) Rieči kojim je u korienu ili u osnovi 0 imaju na tom o naglas, i to 
4) “ ima većina dvoslovčanih nesastavljenih rieči: doba, tempus, 
aetas, preš. 149: d6ba; perg. 19.38 itd. mul. 192 itd; globa, 
mulcta; gora mons; gro za schauder; k d pa, četiri komada čega 
god, osobito što je okruglo: daj mi kop6 orćhov, kr; kup snopja, 
sjena, heu-strohschober, preš. 113: po njivah tam ležć snopovja 
ko6pe; kora (ne = skorja?) u zagonetci: viši kot gora, trši kot 
kora, grenkejši kot pelin in slajši kot strd, kaj je to? (orah), kr; 
