PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENSKOM JEZIKU. D 
a) znak > za duge a potisnuto naglašene slovke: btinka, poniida, 
vod6 aquam. 
b) znak » za duge a potegnuto naglašene slovke: kljika, ma- 
r6ćga, z vod6ć cum aqua. 
c) znak “ za kratka samoglasna u zadnjih slovkah i jednoslov- 
čanih riečih: steza, slja. 
d) znak < za dugo a potisnuto naglašeno 0 i e, kad im je glas 
promienjen te zvoni nalik na 0a4 €4: z roko cum manu, z lepćto 
pulehritudine, strah6t plur. gen. od strahota; z ženo cum femina, 
žčn feminarum (uz običnije žćn). 
e) znak . za dugo a potegnuto naglašeno 0 i e, kad im je glas 
promienjen te zvoni nalik na 6a i €a, obično samo u nezadnjih 
slovkah: voda, strahdta, žana. 
Znakovi «< i . ne znače mi dakle poseban koji naglas, već bi- 
lježim njimi različni glas, koji ima naglašeno 0 i €, od drugoga 
naglašenoga 0 i e, koji je barem u gorenštini isti s glasom 0 i e 
u kratkih slovkah, dakle u nenaglašenih nezadnjih i u zadnjih ne- 
naglašenih i naglašenih kratkih. 
Jer slovenština sve do sele neima rječnika, gdje bi bio naglas 
tako točno zabilježen, kako je to u Vukovu srbskom rječniku ili 
u Daničićevih osnovah i korienih, a u novijih se knjigah naglas 
sve pomiečano bilježi, s toga treba pokazati 
a) kakav imaju naglas rieči & — deklinacije, 
b) kako im se naglas u deklinaciji menja. 
A. Kakav imaju naglas rieči a - deklinacije. 
Najshodnije čini mi se da se naglas pregleda po tvorkah ili ti 
sufiksih, kojimi se ove rieči grade. Nu pošto se ovdje ne ide za 
tim, kako se rieči grade, već za tim, kakav im je naglas, to sam 
pod gdje koju tvorku smjestio i take rieči, koje ili zbilja nisu gra- 
gjene onom tvorkom, ili im nisam znao za pravu tvorku, jer ima 
rieči koje Miklošić namješta pod ovu a Daničić pod onu tvorku, ali 
im je vokal u korienu ili osnovi istoglasan s vokalom već navede- 
nih rieči ili im je završetak jednak tvorci. Navodim i rieči iz tugjih 
jezika uzete često take, koje su iz sadanjih knjiga a možda več i 
iz živoga govora izčezle, ali su bile njekada još za moje pameti u 
porabi pa se i čitaju u starijih knjigah. Riečim dodavao sam ono 
što znače njemačkim, latinskim ili grčkim jezikom, kako mi je 
baš pod pero došlo, ili drugi kakav tumač, jer svatko niti ima 
slovenski rječnik niti priliku nabaviti ga. Često sam dodao i pisca 
