PRINOS K NAGLASU U (NOVO)SLOVENŠKOM JEZIKU. 3 
imaju, ali počam od 1848. god. bilježi se znakom <“ : 6, a dugo ii 
i 6 bilježe se znakom ““: i, 6 po magjarskom načinu. U knjizi 
»Nove ABC i zacsćtne knjige csteny4 za vesznicski š6l prvi zlćes 
szpravlene po Gč&nezy“ pag. 98 čita se: zmed etimi I. szamoglaszni 
kratki: a, €, i, 0, 6, u, u (valjda pogrješno mjesto ii), II. szamo- 
glaszni digi: 4, 6, 1, 4, u; IIL. szamoglaszni otćgivni: 4, €, 6, 4, 
eti imena: aj, ej, ou, uj. Pa tako dolaze bez obilježja nad samo- 
glasnim u ugrskih knjigah n. p. breza, briga, cesta, dinja, draga, 
freča, hala, njiva, para, toča, vlaga, vrana, vuna, žaba, koje imaju 
u tankočutnoj srbštini “: brčza, briga, ečsta, dinja, draga, priča, 
balja, njiva, para, tiiča, vlaga, vrana, viina, žaba; a br4na, gldva, 
hvala i u srbštini br&na, gliva, fala, dočim u kranjštini sve jednako 
brćza... brina. Ali i ugrština počima prilično stupati tragom kranj- 
štine n. p. brat ali bratov kiizm. 451; klin ali klini, kline nagfl. 
21; dvčr ali na dvouri nagfl. 26, 78. 127; st8l ali pri stouli nagfl. 
19. gčn. 86 itd. Nu znak “ često označuje više glas nego li naglas 
osobito nad e, s česa biva, da ima kadšto koja rieč prividno dva 
naglasa n. p. cćrkvim kiizm. gdje je tim ć označeno, daje == #5, ali 
je kratko: cčrkvam. 
NRezijanština je po Boduen-de-Kurtene-ju sačuvala kratke vokale 
i u nezadnjih slovkah, ali i u njoj opazuje se isti proces koji no 
u kranjštini, naimre izvorno kratke a naglašene slovke počimlju 
produživati se osobito u onih riečih, u kojih ima samoglasno a + 
u; 0 =axie =a Ovake bo rieči dolaze u Boduena obilježene 
znakom “, za koji veli da mu rabi za oznaku u obće naglašene 
slovke, nu da ne može kazati, da li je tako obilježeni vokal dug ili 
kratak. U knjizi ,opyt fonetiki Rezpjanskih govorov“ pag. 1 piše 
ovako: “ oboznačaet voobšče udarenie, no, otnositelbno količestva, 
ja ne mogu v dannom slučač skazatp, estb li tak oboznačennyj 
glasnyj dolgij, ili že kratkij“ (,dologe, ili že kratokB“ u knjizi: 
Rezbja i Rezvjane pag. 349). Vokal dakle znakom “ obilježen 
Boduenu nije ,rčšiteleno“ kratak — ,rčšitelbno“ - kratke vokale 
bilježi znakom * —, dakle je više dug nego li kratak, to će reći: 
kratki naglašeni vokali počimlju prelaziti na duge. Evo njekoliko 
primjera iz navedene premarljivo izragjene rezijanske fonetike i to 
ovdje samo li rieči ženske na a. Rieči s vokalom a u 8. 104: b&ba, 
gr&bje, j4hudica, jima, j4rica, j4šćarica, l&stavica, p4lica, rina, 
sk4la, srakuvica, žaba, u $. 105: kr4&wa, mlika, slima, wrina 
srbski: baba, grablje, jagodica, jama, jarica, jašterica (gišterica), 
lastavica, palica, rana, skala, svraka, žaba, kriva, mlika, slima, 
e 
