OOCRT LITERARNE POVJESTI PRAVA ČE3KOGA 95 
ravskoj, kada je sin kralja Ivana Lucemburžkoga Karlo preuzeo 
vladu u zemlji, najprije kao upravitelj države (od 1333. god.), 
poslje smrti pako otca svoga (1346.) kao kralj. 
Karlo IV. (1346—1318) počeo je odmah svom svojom snagom 
nastojati oko toga, da iznovice uredi pravne odnošaje u zemlji i 
da je, koliko moguće, osigura proti novomu možda poremećenju. 
I on je, kao što njegov died Većeslav IL, smatrao kodifikaciju 
dosad razvijenoga prava najboljim "sredstvom za učvršćenje i osi- 
guranje pravnoga reda u zemlji. 
Da se pako opredieli što točnije uzajamni odnošaj obiuh prava, 
koja u zemlji valjahu, njemačkoga-gradskoga i slavenskoga-zemalj- 
skoga, nakani Karlo izvesti kodifikaciju i jednoga i drugoga. 
Razvoj prava njemaškoga nije hotio Karlo i na dalje prepreči- 
vati; njemačko bo pravo bilo se je ve posvema udomilo u Českoj 
1 Morerikoj važnosti svojom moglo se je već uspješno takmiti sa 
pravom slavenskim ; što se pako tiče opredieljenosti pojedinih na- 
čela, znatno ga je nadkriljivalo: nu svakako je nastojao izjednačiti 
temelje obijuh ovih prava; kodifikacijom napose njemačkoga grad- 
skoga prava hotio mu je oduzeti karakter prava tudjega. 
Kodifikacija gradskoga prava potaknuta bje već 1341. god. Ove 
bo godine odredilo je vieće staroga grada pražkoga, da se popiše 
svekoliko gradsko pravo, koje bi imalo valjati za sve gradove u 
Českoj izuzamši t. z. gorne gradove, kao što su bili Kutna gora, 
lglava u Moravskoj i dr. Bez dvojbe hotio je Karlo radnju, koja 
je imala tako postati, potvrditi kao kodeks prava gradskoga, u či- 
tavoj kraljevini obveznoga. " God. 1343. pako izdade Karlo gra- 
djanom pražkim povlasticu, u kojoj jim obeća, da će jih štititi u 
svih njihovih pravih i preimućtvih ,dok jim nedade pisana prava“.? 
Nu kodifikacija ova nije se za Karlove vlade izvela, a tek mnogo 
kasnijoj dobi bilo je pričuvano, posao ovaj izvršiti. 
Nisu nam poznate one zapreke, koje su stajale na putu iz- 
vedenju nakane Karlove glede kodifikacije gradskoga prava u Čes- 
koj i Moravskoj; nu svakako valja scieniti, da se je kao najveća 
zapreka morala prikazivati ona temeljna raznolikost, koja se je na- 
lazila u pojedinih pravih gradova u Českoj i Moravskoj, pošto se 
ista osnivahu dielomice na saksonskom, dielomice pako na švab- 
1 Sr. o tom gore spomenuto djelo naše, osobito str. 13 sq. op. 225. 
z . cheeme je mčštany a Mirai v praviech a sprav danu jich 
dokonale zachovati, aš bychme jim pravo napsanć dali“. Sr. Pelzel 
— K. Karl IV. 1 Ukdb, n. 31, str. 39. 
