OCRT LITERARNE POVJESTI PRAVA ČESKOGA. 97 
Karlo već onda naišao bio te koji bijaše glavnim razlogom Karlova 
oddaljenja od uprave kraljevine (1336. god.), nakanio je Karlo cilj 
svoj postići, što mu poslje njegova povratka k vladi (g. 1338.) na- 
pokon podje za rukom, tako da je za malo godin4 poslje smrti 
svojega otca razpolagao opet sa svimi dosad založenimi dobri krune 
svoje. Da pako zaprieči iznovično njihovo založenje, te time oslab- 
ljenje moći kraljevske, uvrsti u svoj zakonik ustanovu, da nesmiju 
njegovi nasljednici, kraljevi česki, kruni českoj otudjiti niti zalo- 
žiti, niti kao miraz kćerim svojim zapisati dobra i gradove, koji 
spadaju na krunu česku. Tko bi se pako usudio primiti koji grad 
od kralja, taj da se ima kazniti smrtnom kaznom i gubitkom svega 
svojega imutka, što bi ga u kraljevini imao. Isto tako zabranio je 
Karlo zalaganje svih kraljevskih dohodaka i svih regaliji 
Nu kao što je po riečih Petra opata Zbraslavskoga ' pohlepa ze- 
maljskoga plemstva već g. 1294. osujetila napor kralja Većeslava 
II. po uvedenju pisanih zakona u zemlji, isto tako postade i posao 
Karlov zaludnim sbog iste mane českih velikaša. I sada su se opi- 
rali, primiti zakon, koji je bio tako izravno naperen proti njihovim 
osobnim interesom, i sada morao je kralj jošte popustiti. 
Pet godin& je Karlo izčekivao, da li će stališi zakonik njegov 
primiti, nu pošto se je o protivnom uvjerio, odluči, povući ga natrag. 
Na generalnom dakle saboru, što ga je god. 1359. nakon svojega 
krunisanja za rimsko-njemačkoga cara i kralja Longobardskoga u 
Prag bio sazvao, izjavi Karlo u prisutnosti stališa sviuh zemalja, 
pod krunom českom sjedinjenih, u posebnoj u tu svrhu u mnogo- 
brojnih primjercih izdanoj povelji, da je knjiga, u koju je dao svoje 
zakone upisati, skupa s pečati, koji o njoj visahu slučajno ognjem 
uništena; pošto pako niti kralj niti stališi nisu jošte obećali, da će 
se držati ustanova toga zakonika, niti su se njime dosada zakleli, 
tako da je jošte uviek do njih stajalo, zakonik taj prihvatiti, ili ne, 
pošto napokon ustanove zakonika dosad nisu bile nigdje obnaro- 
dovane: to nevežu ustanove ove u nijednom obziru niti kralja 1 
njegove nasljednike niti zemaljske stališe, već imaju i na dalje za 
stališe i svu zemlju valjati stara prava, koja su se od pamtivieka 
tamo uobičajila. ? 
Povelju istoga sadržaja izdao je istoga dana (6. Oet. 1890.) sta- 
! Chron. aulae reg. 1. e. (ed. Loserth pag. 129 sq.) 
2 Sr, listinu ovu u Jireček — Cod. jur. boh. IL. 2. p. 101. sq. 
ROBI RA SEČLITI 7 
