98 J. J. HANEL, 
lišem brat Karlov Ivan, kao markgrof Moravski, za kojega se je 
onda scienilo, da će postati nasljednikom Karlovim. * 
Tako ostane neizpunjena vruća želja Karlova, koja, da se je iz- 
punila, bila bi za cielo od zamašne važnosti za čitavu dalnju poviest 
prava u Českoj i Moravskoj. 
Nu akoprem nije Majestas Carolina nikada postala zakonikom 
u pravom smislu rieči, to je ipak doskora postigla veliku važnost 
baš uslied toga, što se mnoge njezine ustanove podudarahu sa obi- 
čajnim pravom, kako se isto dosada razvilo bješe. Tako seje mo- 
glo dogoditi, da se je malo po malo zaboravilo na okolnost, što 
nije Majestas Carolina nikad .potvrdjena i da se na njezine usta- 
nove kao na temeljni zakon Česke i Moravske pozivahu kašnje i 
isti zakonodavci i članovi zemaljskih sabora. Time je zadobila Ma- 
jestas Carolina isti značaj, koji su imale u srednjem vieku t. z. 
pravne knjige, medju koje dakle i nju, premda ne punim pravom, 
treba brojiti. 
Neuspjeh, što no ga Karlo imao sa najvećom i najzamašnijom 
radnjom legislatornom, nije njega ipak odvratio od dalnje djelat- 
nosti na polju zakonodavstva. Raznovrstni zakoni, koji od Karla 
potiču, uredjuju doduše samo pojedine pravne odnošaje, al su ipak 
na toliko doprinieli bržemu i nepristranomu vršenju pravednosti 
kao i uredjenju javno-pravnih odnošaja, da se već iradi njihovoga 
izdanja Karlo može smatrati preustrojiteljem svega pravnoga reda 
u Českoj i Moravskoj. 
U državno-pravnom i privatno-pravnom obziru nastojaše Karlo 
sa svom snagom i uztrajnosti da dokine umnimi i pravednimi za- 
koni različite one zapreke, koje stajahu na putu pravilnomu prav- 
nomu razvoju te time smetahu, da bise pokazale one blagotvorne 
posljedice, koje izviru iz uredjenosti svih pravnih odnošaja. 
U državno-pravnom obziru morao je Karlo osobito dvie vrsti 
odnošaja urediti, s jedne naime strane medjusobni odnošaj pojedi- 
nih česke krune zemalja, s druge pako ukupni odnošaj česke 
krune pram carstvu rimsko-njemačkomu, odnošaj dakle, kojije bio 
dosad sam u sebi neopredieljen, koji se češće posvema ili dielomice 
oprovrgao, češće pako preko mjere tiesnim smatrati hotio. U pr- 
vom pravcu nastojao je Karlo, čim je dobio samovladu poslje smrti 
otca svoga, oko toga, da se pravni odnošaj svih drugotnih zemalja 
! Naštampana je listina ta u Codex diplom. et epist. Moraviae. T. 
VIII. (Brandl) n. 320. pag. 261 sq. 
