OCRT LITERARNE POVJESTI PRAVA ČESKOGA. 101 
terrae Boemiae“ itd., i koju njezin najnoviji izdavatelj prozva 
»officium circa tabulas terrae“.! 
Ovaj spomenik sastoji se od 182 sad obsežnija, sad kraća 
odsjeka, i čini se da je imao služiti činovnikom ureda zemaljskih 
dasaka kao njekakva vrst informacije, da se znadu vladati u raz- 
ličitih pravnih slučajevih, u kojih su se važnimi prikazivali upisi u 
zemaljske daske. Prema tomu navadja tu pisac, po svoj prilici koji 
od urednika zemaljskih dasaka, razne slučajeve, u kojih treba 
jednoga i više sudbenih poziva, dakle i potrebitoga broja uknjižba 
ovih poziva. Al osim ovoga nalazimo u ovoj radnji toliko i tako 
zanimivih podataka o starom slavenskom postupku suda u stvarih 
Civilnih i kriminalnih, da nije težko, jasno si predočiti čitav sustav 
norma, po kojih se je vladao ured zemaljskih dasaka, kojije imao 
pojedine faze sudbenoga postupka svojimi upisi u zemaljske daske 
ustanoviti. Time nam dakle razjašnjuje ova radnja cieli sustav formal- 
noga prava u pitanjih, u kojih je njihove važnosti radi bio zemalj- 
"ski sud nalježnim suditi. Sadržaj ovoga pravnoga spomenika po- 
staje još više zanimivim usljed toga, što nam se prikazuje kao 
spona medju starijom t. z. knjigom Rožmberskom i kasnijimi prav- 
nimi knjigami česko-moravskimi, i služi nam dokazalom one žila- 
vosti, s kojom se je pravo u Českoj držalo starih svojih temelja 
slavenskih. Niti burna ona vremena, koja su nastala poslje smrti 
Većeslava III. nisu bila kadra uzljuljati one temelje; načela pro- 
cesualna, koja nalazimo u ovom spomeniku, nose isto tako biljeg 
slavenskoga svojega porekla, kao što načela, koje knjiga Rožm- 
berska sadržaje. 
Nu ako je ovo pojav zanimiv za iztraživaoca prava slavenskoga, 
to s druge strane ima spomenik ovaj tu tamnu stranu, što doka- 
zuje, da se slavenski pravni proces u Českoj i Moravskoj još 
uviek nije znao otresti onih nezgrapnosti, kojimi je po svjedočan- 
stvu knjige Rožmberske u starije doba obilovao, tako da je u mno- 
gom obziru zaostao za razvojem pravnoga života i još se više 
udaljio od idealnoga cilja svojega, osiguranja naime i čvrste za- 
štite priepornih prava. Formalnosti, često vrlo tegotnei razvučene, 
koje smo nalazili u knjizi Rožmberskoj, nisu se ni najmanje izgu- 
1 Sr. Jireček — Cod. jur. boh. T. II. P. 2. pag. 256 sqq. Prvi pri- 
mjerak ovoga spomenika potiče doduše od god. 1396 ; al scienimo na te- 
melju stvarnih razloga, kojih nabrajanje nespada ovamo, da je postao ovaj 
spomenik već na početku druge polovice XIV. st. i da su postanku ovomu 
dale povod reforme Karlove u uredu zemaljskih dasaka. 
