OORT LITERARNE POVJESTI PRAVA ČESKOGA. 103 
zemljišta, sela i mjesta u Moravskoj, dalje njihove diobe, sdruže- 
nja i sjedinjenja medju braćom, rodjaci i svojaci ili medju ko- 
Jimi god drugimi osobami“.' Posljedica ovakovoga ograničenja za- 
daće zemaljskih dasaka moravskih bijaše ta, da se je doskora po- 
slje utemeljenja novih dasaka pokazala potreba, da se započmu 
voditi posebne knjige, u koje bi se bilježila, slično kao što se 
je činilo u českih zemaljskih daskah, svakolika stadija parnica, 
koje su se vodile sbog povrede posjeda, prava vlastničkoga i dru- 
govrstnih stvarnih prava. Ove knjige, koje su se vodile pod naslo- 
vom libri citationum et sententiarum“* popunjuju dakle funkcije 
zemaljskih dasaka moravskih tako, da dobivamo u obijuh ovih spo- 
menicih isto tako podpunu sliku temelja, na kojih je počivao stari 
slavenski proces u Moravskoj, kao što je ona, koju bismo mogli 
nacrtati na temelju samih zemaljskih dasaka u Českoj, da jih ne 
bješe dne 2. lipnja 1541. god. uništila vatra tako, da nam se sa- 
čuvaše lih neznatni ostanci ovoga najvažnijega spomenika prava 
česko -slavenskoga. 
Tako se je razvijala djelatnost Karlova na polju zakonodavnom, 
namienjena čuvanju starih domačih pravnih instituta i njihovomu 
usavršenju prema vremenu i položaju, što ga je imala zauzimati 
česka kraljevina sa zemljami njoj pridruženimi u redu kršćanskih 
država njegove i kasnijih doba. 
Da je ova njegova djelatnost probudila živi interes za njegova- 
nje domaćega prava medju onimi muževi, koji su bili po davnih 
običajih prvi pozvani, da sudjeluju kod vršenja pravednosti, o tom 
nalazimo sjajan dokaz u zanimivom jednom pravnom spomeniku, 
o kojem doduše neznamo, tko ga je napisao, al možemo na teme- 
lju mnogih podataka suditi, da je bio pisac jedan od najviših ze- 
maljskih činovnika, koji su se uviek odlikovali izvrstnim poznava- 
njem prava zemaljskoga. 
Spomenik ovaj je t. z. ordo judicii terrae napisan već oko g. 
1359, pa onda, jošte za života Karlova, češće prepisivan i na česki 
jezik preveden.“ Nije sasvim nevjerojatno tvrditi, da se nalazi ovaj 
spomenik u tiesnoj uvjetnoj svezi sa Karlovom Majestas, napisan 
1 Sr. ovu instrukciju u djelu: Die Landtafel des Markgrafthumes Mih- 
ner. Olmiitzer Cuda“. Str. VIII. slj. 
2 Počeo jih je izdavati Brandi u Brnu 1872 god. 
3 Sr, Palacky — Archiv Č. II. str. 71. slj. Jireček — Cod jur. boh. 
II. 2. pag. 198 sqd. 
