OCRT LITERARNE POVJESTI PRAVA ČESKOGA. 105 
najviših sudačkih i upravnih činovnika ljudem nizkoga porekla, 
koji niti nisu znali, niti su marili za načela prava i pravednosti, 
već su sliedili samo osobne koristi. Plemstvo, videć se tako zane- 
mareno od kralja i izključeno od mjesta, na koja je za prijašnjih 
vremena bilo beziznimno namještavano, nije se takodjer više bavilo 
izučavanjem prava, već je radje sudjelovalo kod političkih i proti 
osobi neobljubljenoga kralja naperenih urota. 
Pod konac XIV. st. nastojao je jošte Andrija iz Dube, jedan od 
nemnogih, koji preostaše od Karlovih najviših zemaljskih činovnika, 
da doskoči neznanju zemaljskoga prava, koje se sve to dalje širaše. 
God. 1394. napiše u tu svrhu djelo, koje je upravo prozvao ,tu- 
mač prava zemaljskoga.' U posebnoj na samoga kralja Većeslava 
upravljenoj dedikaciji svojega djela gorko se tuži Andrija, da ima 
jedva njekoliko plemić4, koji bi poznavali pravo svojih otaca, ve- 
ćina njih da nastoji samo oko osobnih interesi, usljed česa propada 
čitav pravni red u zemlji. Da pako nebi znanje domaćega prava 
s njim, starim čovjekom, posvema izčeznulo, za to da je napisao 
svoje djelo. Andrija zatim opominje kralja, neka se pobrine, da 
sudci sude pravedno, po starom i običajnom pravu, a da istomu 
nepredpostavljaju nova, u zemlji neobičajna prava. 
U samom pako djelu svojem nastoji Andrija iz Dube, da raztu- 
mači osobito dva pitanja: najprije, kakve pravne poslove treba po- 
primiti kod sudovi, da se postigne zadovoljština radi pretrpljene 
uvrede prava, ili da se osigura pravo, kojemu se sudbeno prigovara ; 
dalje pako, čega se treba kloniti, da se neučine kakve pogreške 
u onih poslovih, i time se neizgubi pravda i pravo. Prema tomu 
opisuje Andrija čitav sudbeni postupak ; početak parnice, poziv 
k sudu, tužbu, obrane proti istoj, dokaz i dokazna sredstva, razli- 
čite vrsti osud i njihove posljedice. Na dalje govori o pravnih po- 
slovih, kod kojih treba uknjižbe u zemaljske daske, napokon o 
različitib mjerah opreznosti, kojimi se može prepriečiti gubitak 
parnice. Uz ova načela formalnoga prava nalazimo u Andrijinoj 
radnji i mnogo normi materijalno-pravnih, koje se tiču i civilnoga 
i kaznenoga prava, napokon i mnogo ustanovi, tičućih se prava i 
ustrojstva državnoga, tako da se ovaj spomenik prikazuje kao naj- 
obilatije vrelo za spoznanje čitavoga pravnoga sustava česko-sla- 
venskoga u dobi predhusitskoj. 
1 Vyklad na pravo zemč Českć.“ Djelo ovo izdao je Palacky (Arch. 
C, II. str. 481. slj.) i Jireček (Cod. j. boh. 1. e, p. 356 sqq.) 
