O POSAVSKOJ HRVATSKOJ I O ZLATNIH NOVCIH. tii 
medju Srbi i Bizantinci, ni jedan put nespominju ni ma koje mjesto 
u sadašnjoj Bosni do Drine, da su ili tuda vojske prolazile ili boj 
bile; da Cedrenus, pripoviedajući poraz Bugarske i Srbske za Va- 
silija, označuje gornju Mesiju do Drine, sadašnju kneževinu srbsku, 
bugarskom zemljom, a Srbija mu Drini na jugu itd. — Neka nam 
bude dopušćeno dodati napokon još jedan razlog ako i negativan 
ipak uvaženja vriedan, koj vojuje za Posavsku Hrvatsku onakovu, 
kakovu si ju mi predstavljamo do XI. stoljeća. Konstantin Porph. 
dočim s jedne strane dobro poznaje i opisuje Hrvatsku Dalma- 
tinsku, Srbijui Bugarsku, nabraja njihove županije, glavna mjesta, 
rieke itd., s druge dotaknuv samo postanak Posavske Hrvatske, 
nema više ni slovca za nju, te nenapominje osim Sirmiuma ni žu- 
panije, ni mjesta, ni rieke itd. ležeće medju Dravom, Dunajem, 
Drinom i Dalmatinskom Hrvatskom, što nebi bio jamačno propustio 
učiniti, da se je ta medjutonja zemlja, Posavska Hrvatska, ma u 
kom odnošaju onda ili prije s istočnim carstvom nalazila. Medju 
Dravom, Dunajem, Drinom i Dalmatinskom Hrvatskom morala je 
dakle obstojati njeka država iztočnomu dvoru mal ne sasvim ne- 
poznata, te koja nije bila ni Dalmatinska Hrvatska, ni Srbija, ni 
Bugarska. 
Iz svega ovoga sliedi to, da su oni Hrvati, koji su se malo po- 
slle svoga dolazka u ove strane odielili od svoje braće u Dalmaciji, 
posjeli u Panoniji iztočni dio sadašnje provincialne Hrvatske," Sla- 
voniju i Sriem medju Dravom, Dunajem i Savom, a preko Save 
u Ilirskoj svu Bosnu do granice. Bugarske i srbske na Drini, ter 
da su ove zemlje sastavljale jednu neodvisnu državu tako zvanu 
Posavsku Hrvatsku.“ | 
! Valjda su kašnje i dalje potegnuli svoje granice na zapadu. Krčelić 
barem veli: ,ez  diplomatibus ab eruditiss. E. Frolich eehibitis  arguimus : 
Croatas, quacumque demum  modalitate, ante annum 985. ad Murum  usque 
fluvium dominatum suum egtendisse“. Spomenuli smo gori Horvath-Istebor. 
? Ono što mnije Diimmler, da je Boris proti Hrvatom predobio Bosnu, 
te da je kašnje ovu zemlju ustupio Srbom, za to samo, jer se po smrti Pri- 
bunije hrvatskoga kneza hrvatska snaga umanjila, nema ni ma kojega te- 
melja. Pribunija bio je knezom Hrvata u Dalmaciji, a to je nješto drugo 
od tako zvane Posavske Hrvatske, koja si je mogla i uz tobožnje oslablje- 
nje Dalmatinske Hrvatske svoje zemljište nepovriedjeno sačuvati. U osta- 
lom Konstantin Por. (ćap_31. p. 150), jedino vrelo za to, kaže izrično o Bo- 
risu ,,cum mei efjiceret, muneribus datis et acceptis, pacem fecit“, S druge 
strane i to oslabljenje Dalmatinske Hrvatske sasvim je podmienjeno, po- 
što nalazimo Hrvate još godine 927. pobjeditelje Boriseva sina slavnoga 
