154 SIME LJUBIĆ, 
svu naokolo popliene, predstojnike franačke iz te zemlje tjeraju, a 
svoje namješćuju. Bugari dakle ovom provalom niti se Posavske 
Hrvatske nedotaknuše, a tim manje da su si i ma koj nje dio 
posvojili. 
2. Bugari nisu se valjda ni pune godine nauživali predobite 
zemlje u gornjoj Panoniji. Ljetopisi franački kažu nam, da je već 
sledeće god. 828 car franački poslao s vojskom Lijudevita mladoga 
proti Bugarom u Panoniji. Tu se istina nekaže izrično, da je Lju- 
devit Bugare iz gornje Panonije izagnao, ali se to po duhu ondaš- 
njih pisaca predmnjeti mora. Često dolazi u tih ljetopisih sličnih 
slučajeva, gdje se samo dotakne stvar, a tim se u isto doba hoće 
da kaže, da je i srečno uspjela. U ostalom da je Ljudevit tada 
sasvim uspjeo i Bugare na bjeg prisilio, svjedoči nam jasno ljeto- 
pisac tim, kad bilježi za sliedeću god. 829, da su se Bugari ove 
godine istim putem u gornju Panoniju povratili, i da jim tada podje 
za rukom samo njeka selišta uzduž Drave poharati.? Da su tada 
Bugari još imali u svojih rukuh gornju Pannoniju, nebi se bili sada 
povratili, da istu zemlju haraju i ruše, jer bili bi tada harali 1 ru- 
šili ono, što je već bilo njihovo. S druge strane i nepazeć na , Anna- 
lista Saxo“, koj već za god. 832 kaže, da su k caru Lijudevitu 
došli ,legati Bulgarorum cum muneribus, a to bi značilo, da se je 
već mir obnovio bio medju Franki i Bugari, isti nam franački lje- 
topis svjedoči, da je ne samo gornja Panonija ostala neprekidno u 
franačkoj oblasti, nego da su i prekodunavski Bodrici ostali sve 
nadalje podložni vrhovnoj franačkoj vlasti. Glede ovih imamo već 
za god. 844. (Rudolfi Fuldensis Annales. Perte. Serip. I. pag. 364): 
»Hludovicus Abodritos, defectionem molientes, bello perdomuit, oeciso 
rege eorum Gotzomuzeli, terraque illornm et populum sibi divinitus 
subiugatum per duces ordinavit“. U ostalom našu tvrdnju van svake 
sumnje stavljaju najbolji odnočaji, koji su sve dalje neprekidno 
trajali medju franačkom i bugarskom državom. God. 849 i 852 na- 
" Ovako misli i Krause (1. e. str. 23) pišući: ,Sed Ljudewito e regno 
moto, quum ea quoque Pannoniae pars tn Francorum vedusset ditionem, quid 
iste de ea fecerint, vel eninam eam regendam commiserint, parum constat. Sunt, 
que anno 828 a Bulgaris eepugnatam eam esse velint, quamquam quae anna- 
les eius vei eahibent testimoma, ea suo iure ad aguilonarem illam Pannoniae 
inferworis partem, quae Danubio, Dravo, Arrabone fluminibus continetuv, veferri 
possuni“ , | 
* Kerčelić iz ove okolnosti dapače zaključuje protivno: ,coneludi aliud 
nequat : quam Ludovicum imperatorem Bulgaris modernam cessisse Selavomiam“, 
Cudne li uvidjavnosti! 
