150 B. ŠULEK, 
šume, gore i brda, koja su od lipe ime dobila. Ovo je tim zname- 
nitije, što kod nas nema baš mnogo lipah; puno više imamo dru- 
goga drveća hrastovah, bukavah, vrbah, topolah i t. d., pa opet je 
prema lipi razmjerno vrlo malo selah, koja su svoje ime od njih 
dobila. Buduć da postanak ovakovih imenah siže obično u davnu 
prošlost: to se s razlogom domišljamo, da je lipa već našim pra- 
otcem bila osobito omiljela, kad su prema njoj najvolili prozi- 
vati svoju postojbinu. Kako je ovaj običaj star, pokazuje ime 
današnjega njemačkoga grada Leipzig, za koji priznaju isti Niemci, 
da je od lipe ime dobio; a valjda je i kneževina Lippe samo 
slavenska lipa. 
Isto tako karakteristično je narodno ime šestoga mjeseca, koji 
je očevidno zato lipnjem prozvan, jer onda cvate kod nas lipa." 
To su dakle već naši predji smatrali osobitim biljegom godine; da 
pako lipanj nije svoje ime dobio onako samo nasumce nego baš 
naumice, to nam dokazuje jezik ruski i poljski, u kojem se takodjer 
jedan mjesec zove rus. aunerme, čes. lipec, polj. lipiec, al ne šesti, 
nego sedmi, to jest naš srpanj, i to zato, što u onih sjevernih stra- 
nah lipa cvjeta mjesec danah kasnije nego kod nas.? 
Jošte je znamenitije, što se lipa u slavenskih narodnih pjesmah 
vrlo često spominje; jer narod unosi u svoje pjesme svoja najdublja 
i najtanja čuvstva. Sami Slovaci imaju do 30 takvih pjesamah. 
Poljskih i ruskih narodnih pjesamah, u kojih se lipa spominje, ima 
takodjer poviše. Kako su te pjesme stare, vidi se odtuda, što jednu 
i sada poznatu, već slavni pisac Luka Gornicki (iz dobe Augu- 
sta Sigismunda 1 1572) kano obču seljansku pjesmu navodi“. 
I braća Slovenci imaju poviše narodnih pjesmicah, u kojih se 
lipa napominje, i to svagda kao ljubljeno drvo. 
Ovi misec od lipnoga cvita 
Sebi kod nas Zipanj ime pita. 
I. Stj. Relkovića ,kućnik“ 251. 
* In Wien belaubt sich die Linde durchschnittlich am 21. April (kod 
nas je ljetos prolistala lipa već 10. travnja), beginnt zu bliihen am 
18. Juni. Dagegen erfolgt in Dorpat (in Russland) die Belaubung am 
31. Mai, der Fintritt des Bliihens am 20. Juli. Im Allgemeinen ist der 
Eintvitt der Belaubung im Siiden Anfang April bis Anfang Mai, im Nor- 
den Mitte Mai bis Anfang Juni; die Bliithezeit im Siiden. Mitte bis 
Ende Juni, im Norden einen Monat spiiter. — (Fiskali Waldbotanik). 
d 4 tamtćj strony jeziora 
Stoi “ipka zielona itd. 
