ZAŠTO SLAVENI POŠTUJU LIPU. 173 
Ako lipovo deblo nije jedro, nego natruhlo, grade se od njega 
ulišta (košnice),' korita i čunovi, jer se onda lasno izdube.? — Li- 
povina se može i za ogrjev upotriebiti; nego buduć da joj drvo 
nije dosta jedro, slabo grije: jedan hvat bukovih drvah toliko raz- 
vija topline, koliko tri hvata lipovine. To i jest uzrok, zašto šu- 
mari za lipu nemare, te je sve to više ponestaje po naših gorah. 
Drugi je uzrok ovomu nestajanju, što se od krupna lipova stabla 
dobivaju vrlo široka brvna, a bez velika truda: zato su osobito 
gornji krajišnici onakva stabla po gorah tražili i sjekli, da od njih 
kuće grade. — Velika vrata vlasteoskoga dvora pod Bielom jesu 
takodjer od lipovine; nego buduć da je ova mekana, okovana su 
željeznom pločom. Ta su vrata onamo donešena s razvaline ,pusta 
Biela“, gdje su njekoć rabila — dakle su svakako vrlo stara. Rek 
bi čovjek, da se je njekada jurišalo na grad, koji su ta vrata za- 
tvarala, jer su buzdovani i sjekirami vrlo oštećena. 
Kad se lipa s proljeća zavrta, curi iz nje sladak sok kano iz 
breze; ruski se taj sok zove aunoBsuna i upotrebljava se kano i 
brezov sok. Zato i kaže jedna slovenska pjesma ,lipa-sladovica“. 
Cviet od lipe rabi osobito kao domaći liek, čaj od njega tjera 
pomalo na znoj i umiruje grčeve, kad nisu prejaki: zato seljaci 
spravljaju lipov cviet i lieče se njim od nazebe, dapače gdješto je 
taj cviet njihova obća ljekarija.? Jošt očitije i obilatije koristi lipov 
cviet pčelarom ; jer pčele grade od njega najvrstniji miomirisni med 
zvani polski lipiec, naški lipovac, a ruski unenyb. — Lišće od lipe 
valja za krmu govedom; a suhim se mogu ovce za nevolju pre- 
hraniti. * 
najradčji z lipy sobč strojivali a strojivaji“. A Wojcicki piše: ,Drzewo 
lipy užywano nie tylko do opatu, ale do naezyn rozmaityeh gospodarskich 
i domowyeh. Sanki lipowe, dla lekkosci mialy swoja cene w XVI. wieku. 
W. starožytnej piosnce krakowskej znajduje wyehwalonelipowe przylawki““. 
! Lipovo stablo valjajuće za ulište zove se ruski napose JuIIHst. 
2 >Prahy Porogi Dnčpra jsu velikć skaly v tćce Dnčpru, korabum a 
lodčm tady nemožno prfechazeti. Kozaci piedce, ktefi se od tčehto prahov 
zaporožšti nazivali, na koribani ze široke lipy vykresan&, 30—69 muži 
zdržujici, a po bok6ch trstim obvazane, pfes nč se puštčli, a na Cerne 
more vybihali“. (Jana Hollćho ,,Svatopluk“ str. 204). 
3 Jako I&čk užywaja sie od najdawnićjszyeh ezasćw kwiaty lipowe — 
flores tiliae — lekko pobudzajace i wzniecajace poty, w rozlieznyeh niežy - 
towyceh i gosšćcowych cierpieniach (Czerwiakowski, Opisanie roslin dwulist- 
howyeni str. 2750). 
* Odprije se je lipovo lišće i mlado liko upotrebljavalo i i kao liek (Folia 
et cortex interior tiliae). 
