ZAŠTO SLAVENI POŠTUJU LIPU. 179 
rogožinah i vriećah, pa tomu treba jedan miliun lipovih stabalah.! 
Ob ovom broju možeš omjeriti veliko množtvo lipovih šumah u 
Rusiji, kad se evo samo za rogožine i vreće toliko lipah godimice 
sieče; pa koliko istom prodje likovine na aamnru, štono jih obuva 
30 miliunah ruskih seljakah,* zatim na košarice, krovove (jer se li- 
povim lubom i kuće pokrivaju, gdje ga puno ima) ?* Prema tomu se 
- dakle u Rusiji svake godine njekoliki miliuni lipah sieku, i to sve 
stabla od 60—80 godinah. 
Buduć da je ova likova obrtnost kod nas stvar sasvime nepo- 
znata, neće biti s gorega, ako ovdje koju o njoj prosborim. Rogo- 
žine (ruski poro:kbi, poroxKH, porosuHei) obično su onako kao 
platno tkane ili pletene, do dva ruska aršina (od prilike 5 naših 
stopah) široke, a do 4 dugačke, jednostavne ili dvogube (UBIHOBKH, 
Doppelmatten), proste ili klečane, biele ili šarene, te se njimi kao 
sagom sobe zastiru; jošte se upotrebljavaju kao jedra (napycoBKn), 
a ponajviše se u nje roba zamata, čega radi se od njih i vreće 
(KYy.B) šivaju : sve rusko žito odprema se u vrećah od lipova lika. 
Najviše se toga troši u samoj Rusiji, a jedno 3'/, miliuna rogožinah 
izvozi se u inostrane zemlje. 
Za čudo je, kako ruski narod prianja za ovaj rukotvor, akoprem 
se tako jevtino prodaje, da rukotvorac upravo štetuje, kao što je 
Bode potanko dokazao, niti nespominjuć, kako su se nerazbornom 
i bezobzirnom siečnjom lipah šume u Rusiji zatrle, tako da sad 
ima u mnogih gubernijah samo lipova šikarja, koje su njekoć bile 
upravo obrasle u najkrasniju lipovu šumu, buduć da se nitko nije 
brinuo za pomladjivanje posječenih šumah; akoprem je to stvar 
vrlo lasna, jer posječena lipa tjera iz koriena, samo treba osiecati 
suvišne izdanke. U novije doba doskočilo se je tomu zatoru. 
Bode piše:' ,Es lisst sich sehwerlich ein Fabrikat nachweisen, das 
! ,Zu den 14 Millionen Matten und Mattensicken, welehe in Russland 
jahrlich verfertigt werden, miissen durehsehnittlich bis eine Million Linden- 
stimme jahrlich gefillt werden. ( Trautvetter, Die pflanzengeographisehen 
Verhiiltnisse des europiischen Russlands HI. Heft pag. 403). 
2 U novije doba počeli su graditi lapti i od vrbova luba. 
3 Kad se lipa oguli, zove se sva guljevina /u0. Ovaj ima izvana lilu (to 
je ona tanka kožica, koja se sama od sebe ljušti na brezi i trešnji), pod 
lilom je kora, pod korom je tvrdi lik, a pod ovim, do samoga drva, jeste 
meki lik, a sve skupa je (ud. 
* Beitrag zur Wiirdigung der Forstwirthehaft in Russland von A. Bode, 
str. 88. 
*% 
