Ob optici Markantuna de Dominis. 
Čitao u sjednici matematično - prirodoslovnoga razreda jugoslavenske akademije 
znanosti i umjetnosti 30. lipnja 1877. 
PRAVI ČLAN Josip TOoRBAR. 
Poviest obćenite prosvjete, budući neizmjerna obsega, nemože 
čovjek inače proučiti, nego ako popostane kod pojedinih umova, 
koji su budi velikim obretom kao nosioci zamašnih ideja izvorno 
svietlo na svoju dobu bacili, koje jošte i njihovim dalekim potom- 
kom svieti, budi ju neobičnom kod svojih suvremenika snagom 
razsvietljivati pomagali. Svaki narod rado se osvrće poljem pro- 
svjete: nebi li na njem našao tragova i vlastitoj narodnoj sviesti. 
S ove namjere popostajem i ja kod Markantuna de Dominis slavna 
sa učenosti, kojoj su se koncem 16. i početkom 1%. stoljeća divili 
ne samo u našoj hrvatskoj domovini, nego ju rado priznavali i po 
ostalih priedjelih Europe. De Dominis nadkriljivaše obćenitim zva- 
njem daleko svoje suvremenike. Gosp. akademik prof. Ljubić opi- 
sao je g. 1810. u obširnoj u X. knjizi ,Rada“ izišloj razpravi i 
u IL. knjizi ,Starina“ život i ocjenio djelovanje Markantuna kao 
svećenika, biskupa i državnika obširno i vješto; ja ću se njim ovdje 
baviti kao čovjekom, koj je svojim bistrim umom razsvietljivao i 
polje fizikalnoga zvanja toli sjajno, da se pisci kulturne povjesti 
rado nanj osvrću. Njegovo djelo, ,de radiis visus et lucis“, koje je 
god. 1611 natiskano u Mletcih, neima više nego 78 strana na osmini, 
ali je puno dokaza o bistroći uma, vještini i okretnosti, kojom se 
kretao na polju fizike, a najpače optike, koja mu bijaše omiljelim 
predmetom. De Dominis prošao je ovim djelom cielu optiku ta- 
dašnje dobe, ali se je najviše zadržao razlaganjem i svadjanjem 
na jasne zakone još i danas u optici znamenitoga prirodnoga po- 
java duge. 
Želimo li ocieniti rad de Dominisa na fizikalnom polju i poka- 
zati, koliko je u ovom nadkriljivao svoje suvremenike; koliko je 
