200 J. TORBAR, 
griešio nego njegovi današnji sliedbenici, siholostici, koji su izku- 
stvo sasvim napustili“.' Da su exaktne znanosti, poimence fizikalne 
nauke, oslanjajući se na ovakov ugled, morale u svom razvitku 
posvema zaostati, nije čudo prema dosad navedenomu. 
Uz sav Aristotelov ugled, koj bješe one dobe pod zaštitom naj- 
znamenitijih visokih škola, našlo se ipak učenjaka, koji su pojave 
prirode različito od Aristotela tumačili. Ovdje mi je spomenuti Po - 
ljaka Ciolka, kojega su 18. st. kao čuvenoga učenjaka u fizikalnih 
naukah slavili, a govoriti mi je o njem tim većma, što se i naš 
Markatun češće nanj osvrće. 
Vitelio (CioŽek) življaše u drugoj polovici 13. stolj. Njemci, me- 
dju njimi i Poggendorf* drže ga po otcu Njemcem iz Turinga ro- 
dom, dočim ga učenjaci drugih naroda, Francezi, Englezi itd. drže 
Poljakom. Od njega su izašla njegove dobe dva djela: Perspectiva 
Magistri Vitelionis i scientia motuuwm  coelestium kao dio glavnoga 
djela philosophia naturalis (de ordine entium).* Drugo djelo nije do 
nas došlo, dočim je njegova optika Vitelwonis perspectiva libr. X. u 
rukopisu od g 1270 poznata, g. 1535 u Norimbergu, a 15D4. te na- 
pokon zajedno s Alhasenovom optikom g. 1971. u Basileji izdana. 
Vitelio je u svojoj optici nesamo protumačio zakone ob odrazu i 
lamanju svjetla, nego je vlastitim strojem izračunao i u priegled 
stavio kutove lamanja, kao što zam vel: acceptis instrumentaliter, 
prout potuimus prepinquius, angulis omnium refractionum . . . in- 
venimus quod semper iidem suat anguli refractionum: . . . secun: 
dum hoc fecimus has tabulas“.* Neki su prigovarali Viteliu, da je 
svoj priegled lomnih kutova uzeo od Ptolomea; ali da su mu krivo 
učinili, vidi se s toga, što je Ptolomej tvrdio, da su kutovi loma 
razmjerni kutom doraza, čemu je Vitello sasvim protivno i su- 
glasno s današnjom teorijom tvrdio, da naime kuti loma nisu raz- 
mjerni kutom doraza. Je li je pako uzeo svoje. kutove od arap- 
skoga matematika Alhasena nemože se samo s toga tvrditi, što se 
oba ova optika, poljski iarapskiu izračunanih lomnih kutovih pod- 
udaraju. Dapače ima razloga tomu, da svoj priegled nije uzeo od 
Alhasena, jer ovaj istina upućuje, kako se mogu pokusom kutevi 
loma pronači, ali skrižaljke nije nikakove sastavio." Premda je Vi- 
Whew. op. cit. 1. p. 344. 
Biograph. literar. Handwčrterbuch 2 Bd, pag. 1212. 
Poggendorf : Biogr. liter. Handw. 1. c. 
Whew. op. cit. I. pag. 81. 
Op. cit. II. p. 274. 
OG o. bo" 
